Zvijer s istoka – grifon u dalmatinskoj skulpturi 11. stoljeća - Skoblar, Magdalena (ASPICE HUNC OPUS MIRUM: zbornik povodom sedamdesetog rođendana Nikole Jakšića, 2020)
U članku se povezuje pojava grifona u skulpturi 11. stoljeća u Dalmaciji s većim prisustvom svile uvezene iz Bizanta i islamskoga svijeta u odnosu na ranija stoljeća. Riječ je o grifonima na reljefima iz Zadra (ciborij prokonzula Grgura, nadvratnik iz crkve Sv. Lovre i ulomak pluteja iz Sv. Krševana) te Splita i okolice (nadvratnik južnoga portala splitske katedrale, škropionica iz iste crkve i ulomak zabata iz Majdana). Velik broj luksuznih svilenih tkanina odlikuju motivi grifona poput primjera iz relikvijara Sv. Siviarda u katedrali u Sensu ili pokrova Sv. Chaffrea u opatiji Le Monastier-sur-Gazeille. Na talijanskoj je obali Jadrana svila s grifonima uvezena iz Bizanta pronađena u relikvijaru Sv. Cirijaka u Anconi. Budući da prije 12. stoljeća na zapadu nema proizvodnje svile te da se potražnja zadovoljava uvozom iz bizantskih, sirijskih i perzijskih radionica, svila do dalmatinskih luka dolazi putem venecijanskih trgovaca. Oni su tijekom 10. i 11. stoljeća glavni uvoznici zahvaljujući privilegijama koje im dodjeljuju bizantski carevi. Drugi smjer kojim je luksuzna svila mogla doći do dalmatinskih luka je direktan dodir s bizantskim centrima svile. Kako je poznato iz Kekaumenovog komentara o Dobronji – bratu prokonzula Grgura – koji posjećuje cara Romana III., on se u Zadar iz Carigrada vratio punih ruku. Nikola Jakšić je nalaze velikog broja bizantskih zlatnika iz doba Romana III. u Dalmaciji pripisao njegovu diplomatskom darivanju Dobronje, a s obzirom da je bizantska diplomatska praksa redovito uključivala darivanje svile, moguće je da je i Dobronja dobio takav dar. Zanimljiv je i slučaj slanja sluge u Antiohiju, trgovačko središte gdje se prodavala svila iz islamskih zemalja, kojeg je splitski nadbiskup Lovro otpremio da tamo izuči vještinu rada s dragocjenim metalima. Na kraju članka razmatra se mogućnost simboličkog značenja prisutnosti grifona na spomenutim reljefima, poput onog koje se odnosi na grifonovu apotropejsku ulogu te njegovu povezanost s nebeskom sferom koja ime korijene u antici.