Suvremeni koncept domovine: Zbornik radova sa znanstvenog skupa održanog u Gospiću 26.-27. svibnja 2023., povodom 200. obljetnice rođenja Ante Starčevića (Morepress Books, 2025)
Potaknuti 200. obljetnicom rođenja Oca Domovine – dr. Ante Starčevića (23. V. 1823.; Veliki Žitnik – 28. II. 1896.; Zagreb), Odjel za nastavničke studije u Gospiću, Sveučilišta u Zadru, i Državni arhiv u Gospiću organizirali su 26. i 27. svibnja 2023. godine u Gospiću znanstveni skup s međunarodnim sudjelovanjem – 8. Dane Šime i Ante Starčevića, pod nazivom Suvremeni koncept domovine (The Modern Concept of Homeland). Djelujući u sredini koja je prije više od dvjesto godina iznjedrila Oca Domovine, začetnika ideje o državnoj samostalnosti i pravu naroda na samoodređenje, zastupnika liberalnih načela u izgradnji države, intrigantnog u svojim jezikoslovnim, političkim i filozofskim stajalištima, posve se prirodno u tematskom određenju skupa iskristalizirala ideja o razmatranju kompleksnosti poimanja domovine i domoljublja, u povijesnom kontekstu, ali i u današnjem vremenu. U tom smo smislu koncepciju skupa usmjerili znanstvenim propitivanjima semantički slojevitog pojma domovine kontekstualizirana u obzor humanističkog, društvenog i interdisciplinarnog motrišta. Odaziv više od pedeset sudionika iz brojnih hrvatskih i inozemnih sveučilišta svjedoči velikom interesu za predloženu temu. Zbornik koji je preda nama čini devetnaest radova predstavljenih na navedenom znanstvenom skupu na temu domovine i domoljublja. Koncipiran je u četiri tematske cjeline: prvu čine tri plenarna izlaganja u kojima znanstvenici s dvaju domaćih i jednog inozemnog sveučilišta donose svoje priloge odabranoj temi. Rad pozvanog predavača, prof. dr. sc. Pave Barišića sa Sveučilišta u Zagrebu, pod nazivom Lika u djelu Ante Starčevića, slijedom Starčevićeva književnog opusa, podcrtava njegovu vezanost uz lički zavičaj. Prof. dr. sc. Ante Bralić, sa Sveučilišta u Zadru, u svom se radu pod nazivom Što je danas nama Ante Starčević? Razvoj mita i njegova (moguća) dekonstrukcija bavi razmatranjem povijesno-političkih okolnosti koje su utjecale na mitologizaciju lika Ante Starčevića. Domoljubnim razmatranjima u književnom opusu Hrvata u Mađarskoj zaokupljen je dr. sc. Stjepan Blažetin sa Sveučilišta u Pečuhu, koji u radu Manifestacija hrvatske nacionalne svijesti u književnosti Hrvata u Mađarskoj donosi pregled književnih djela Hrvata u Mađarskoj s raznolikim manifestacijama nacionalne svijesti. Drugu i treću cjelinu Zbornika čine radovi koji s humanističkog: povijesnog, teološkog i prevladavajućeg filološkog motrišta prilaze domoljubnim pitanjima analizirajući ih u sinkronijskom i/ili dijakronijskom kontekstu. U tom smislu, radovi u poglavlju Domoljubne teme u povijesnom kontekstu s biografsko-ideološkog stajališta razmatraju domoljubne priloge nacionalnih vođa, ali i manje poznatih domoljuba, u kontekstu političko-stranačkog angažmana, valorizirajući njihov politički, pastoralni, teološki, a nadasve domoljubni rad. Treće poglavlje Zbornika Filološka motrišta domoljubnih tema najopširnije je i obuhvaća dvanaest radova zaokupljenih jezikoslovnim, sociolingvističkim, književno-teorijskim, književno-povijesnim te metodičkim istraživanjima semantički slojevitog pojma domovine. U tom se smislu donose vrlo precizne analize Radićeva jezičnoga identiteta u svjetlu jezičnih i stilskih značajka njegovih memoarskih zapisa. Hvalevrijedna su domoljubna iščitavanja rukopisne ostavštine Šime Starčevića kroz njegov istančan osjećaj za jezik kao jednu od najvažnijih identitetskih nacionalnih obilježja. Slijedom sociolingvističkih istraživanja, zanimljivi su rezultati istraživanja u čijem je fokusu analiza jezika mladih u ambivalentnom odnosu potrebe i pomodarstva između anglizama i materinskog jezika. Predodžbom domovine na nacionalnom i međunarodnom književnom opusu bavi se nekoliko radova u Zborniku. U njima se, slijedom raznolikih teorijskih uporišta (stilističkih, imagoloških, naratoloških i dr.) skreće pozornost na obilježja nacionalnog identiteta; od putopisne reprezentacije domovinskog krajolika, interpretacija domovinskih ideologema u dječjoj književnosti, preko turbulentnih predodžbi domovine(a) u ratnim godinama, do emocionalnih previranja književnih junaka kontekstualiziranih u obzor izgubljene i/ili stečene domovine. Značajan su prilog filološkim istraživanjima i metodički radovi, usmjereni recepcijskim motrištima domoljubnih tema, od osnovnoškolske do visokoškolske obrazovne razine. U posljednju su, ali ne manje važnu, cjelinu Zbornika smješteni radovi koji s demografsko-geografskog stajališta donose vrlo zanimljive istraživačke rezultate vezane uz stavove mladih o domovini, domoljublju i nacionalnim pitanjima. Za objavljivanje ovog Zbornika radova zaslužni su prije svega autori tekstova, koji dolaze iz različitih hrvatskih sveučilišta, veleučilišta, znanstvenih, kulturnih i obrazovnih institucija, ali i iz inozemnstva, potom recenzenti radova kojima dugujemo posebnu zahvalnost te recenzenti cjelovitog zbornika doc. dr. sc. Tin Lemac i dr. sc. Andrea Radošević, viša znanstvena suradnica, koji su kritičkim iščitavanjem Zbornika i dobronamjernim sugestijama utjecali na podizanje njegove kvalitete. Iznimno zadovoljne iskazanim interesom znanstvenika da svoja razmatranja, analize, istraživanja i spoznaje na temu domovine i domoljublja kao društveno-povijesno uvjetovanih kategorija koje, usprkos turbulentnosti svjetonazorskih vrijednosti suvremenog svijeta, čuvaju afirmativan odnos prema nacionalnim vrijednostima, prepuštamo Zbornik kulturnoj javnosti u kojoj će, nadamo se, pronaći zainteresiranog čitatelja.