(untitled) (Archaeologia Adriatica, 2009)
Tijekom iskopavanja provedenog 2010. na eneolitičkom nalazištu Buković − Lastvine u Benkovcu kod Zadra, uz ostalu arheološku i bioarheološku građu pronađena su i dva primjerka karakterističnog tipa idola koji predstavljaju prve nalaze te vrste u eneolitiku na području istočnog Jadrana. Idoli su sačuvani samo djelomice, a pronađeni u najnižem dijelu depozita, u posve sigurnom i čistom kontekstu kojeg čine isključivo ulomci vrlo karakteristične keramike ukrašene kaneliranim ukrasima, a koja cjelinom tipoloških i stilskih odlika nedvojbeno pripada ranom eneolitiku istočnog Jadrana.Premda su pronađeni vrlo blizu jedan drugomu, u posve plitkoj jami uza sam unutarnji rub većeg objeka jamskog tipa, opće okolnosti njihova nalaza ne dopuštaju mogućnost bilo kakvog ritualnog konteksta. Nije bilo moguće utvrditi postojanje nekog objekta ili konstrukcije te vrste s kojom bi bili povezani, a ni drugi nalazi u njihovoj blizini, kao i njihova disperzija, ni po čemu se ne razlikuju od nalaza na ostalim dijelovima istraživačke površine. Premda su oba primjerka sačuvana samo djelomice − bolje reći oba su teško oštećena − a sačuvani dijelovi pripadaju različitim dijelovima korpusa, nedvojbeno je da je riječ o krajnje stiliziranim prikazima ženskih likova. Oba primjerka pripadaju skupini plošno modeliranih i posve stiliziranih akefalnih figurina izrađenih u obliku dva povezana trokuta, bez oblikovanja ekstremiteta i prikazivanja anatomskih pojedinosti. Pronađeni idoli čine posve jedinstvenu pojavu na čitavom istočnojadranskom području tijekom eneolitika jer pri svim dosadašnjim istraživanjima, kojih je danas već značajan broj, nije otkriven niti jedan takav primjer, pa već sama njihova prisutnost otvara čitav kompleks problema počevši od pitanja njihova primarnog izvora, preko modela i mehanizma širenja na ovo područje, do problema općih kulturnih odnosa jadranskog i izvanjadranskog prostora s pripadajućim kulturama i kulturnim fenomenima. Naime, s obzirom na tipološke odlike, potpunu odsutnost usporedivih nalaza s jadranskog područja, primjerke iz Benkovca najprirodnije je uspoređivati s istovrsnim nalazima u okviru badenske kulture. Karpatsko-panonski prostor iskazuje se kao područje s najvećim brojem i najgušćom disperzijom nalaza ovoga tipa, pa se područje badenske kulture i badenska kultura u cjelini iskazuju kao prostorno i kulturno najprirodnije okruženje s kojim je nalaze iz Benkovca moguće povezati. Tipološke odlike pronađenih primjeraka upravo su najbliže poznatim nalazima iz Vučedola i Vinče.