Geoadria je znanstveni časopis u otvorenom pristupu koji primarno objavljuje rezultate istraživanja hrvatskoga litoralnog pojasa i Hrvatske u cjelini, a potom i rezultate istraživanja različitih geografskih i geografiji srodnih znanstvenih disciplina o prostoru Jadrana, Sredozemlja i Europe. Dobrodošli su radovi bilo koje geografske tematike koji na teoretski, metodološki ili primjenjiv način razmatraju probleme i međudjelovanje prirodnih i društvenih sastavnica prostora. Posebno potičemo objavljivanje rezultata dobivenih korištenjem geoprostornih alata i metoda kao i onih koji se nadovezuju na prethodno objavljene rezultate istraživanja u Geoadriji. Glavna urednica: Nina Lončar, Odjel za geografiju Sveučilišta u Zadru ISSN (Tisak): 1331-2294 ISSN (Online): 1848-9710
Department of Geography, University of Zadar; Croatian Geographical Society - Zadar
Autori se trebaju potruditi napisati u potpunosti izvorni rad, a ako su koristili rad i/ili riječi drugih, precizno prenijeti citiranja ili navođenja. Plagijati u svim oblicima predstavljaju neetičko izdavačko ponašanje koje nije prihvatljivo. Plagijati se pojavljuju u mnogo oblika, od “podvaljivanja” tuđih radova kao autorovih vlastitih, prepisivanja ili parafraziranja bitnih dijelova tuđih radova (bez navođenja izvornih autora) do prisvajanja rezultata tuđih istraživanja. Autori se obvezuju ishoditi dozvolu od nositelja autorskih prava za objavljivanje ilustracija, fotografija, tablica i sličnih materijala zaštićenih zakonima o autorskim pravima. Materijale zaštićene autorskim pravima dopušteno je reproducirati jedino uz odgovarajuće dopuštenje i zahvalu.
Autorska prava (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Kronika Odjela za geografiju Sveučilišta u Zadru 2024./2025.
Geoadria je znanstveni časopis u otvorenom pristupu koji primarno objavljuje rezultate istraživanja hrvatskoga litoralnog pojasa i Hrvatske u cjelini, a potom i rezultate istraživanja različitih geografskih i geografiji srodnih znanstvenih disciplina o prostoru Jadrana, Sredozemlja i Europe. Dobrodošli su radovi bilo koje geografske tematike koji na teoretski, metodološki ili primjenjiv način razmatraju probleme i međudjelovanje prirodnih i društvenih sastavnica prostora. Posebno potičemo objavljivanje rezultata dobivenih geoprostornim alatima i metodama kao i onih koji se nadovezuju na prethodno objavljene rezultate istraživanja u Geoadriji.
Autorska prava (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Primjena bihevioralnih znanosti u turizmu: prostorni uvidi i politička razmatranja iz hrvatskih obalnih gradova
Turistička industrija, mjerena međunarodnim turističkim dolascima, posljednjih desetljeća bilježi kontinuirani rast. Prema izvješću Svjetske turističke organizacije (UNWTO) pod nazivom „Turizam prema 2030. – Globalni pregled“, očekuje se da će se takav trend nastaviti s projekcijama rasta međunarodnih dolazaka od 3,3 % godišnje. Stalni rast zahtijeva sveobuhvatne javne politike koje osiguravaju da turistički sektor može podržati dugoročnu ekonomsku, ekološku i društvenu održivost kako za lokalne zajednice tako i za posjetitelje. Sa sve većim brojem dolazaka stranih turista, izazov seže dalje od razvoja infrastrukture. Učinkovita prilagodba također zahtijeva politike koje usklađuju turističko ponašanje s lokalnim običajima i kulturnim vrijednostima s posebnim naglaskom na očuvanje kulturne baštine i tradicije. U tom kontekstu, ljudsko ponašanje igra ključnu ulogu, posebno u zaštiti kulturnog identiteta. Bihevioralna ekonomija nudi vrijedne uvide u donošenje odluka i preferencije turista, pružajući temelj za osmišljavanje mjera politike koje potiču održivo i poštovano ponašanje posjetitelja. Integriranje bihevioralne znanosti u istraživanje turizma stoga može podržati razvoj učinkovitih, održivih rješenja. Ovaj rad istražuje kako se bihevioralna znanost uključuje u lokalne turističke politike usmjerene na promicanje održivog ponašanja. Konkretno, ispituje provedbu i percipiranu učinkovitost takvih politika te odgovore turista. Analiza se temelji na dubinskim intervjuima (n = 8) s kreatorima politika u četiri obalna hrvatska grada – Zadru, Šibeniku, Splitu i Dubrovniku. Među ispitanicima su pročelnici lokalnih komunalnih odjela i predsjednici lokalnih turističkih zajednica. Rad ističe javne politike koje se trenutačno primjenjuju kako bi se s pomoću njih utjecalo na ponašanje turista da poštuju lokalne običaje i kulturnu baštinu. Nalazi rada pridonose širem razumijevanju kako se bihevioralni uvidi mogu primijeniti za podršku praksama održivog turizma.
Autorska prava (c) 2026 Izidora Marković Vukadin, Snježana Boranić-Živoder, Nora Mustać https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Šumski požari kao oblik ekološkog kriminala: sveobuhvatna analiza šumskih požara u gradskoj regiji Izmira u razdoblju od 25. lipnja do 5. srpnja 2025.
Šumski požari u gradskoj regiji Izmira između 25. lipnja i 5. srpnja 2025. značajni su zbog medijske pokrivenosti. Cilj ovoga rada je kontekstualizacija tih šumskih požara iz socioekološke perspektive određivanjem uloge ljudi na različitim razinama i razvijanjem okvira za izlaganje štete koju su prouzročili zajedno s njihovim točkama paljenja u odnosu na dimenziju kriminala svakoga šumskog požara. Šumski požari kontekstualizirani su uz pomoć ne samo podataka daljinskog istraživanja (DI) koji pružaju vjerojatne točke paljenja i otkrivaju štetu uzrokovanu šumskim požarima u smislu ukupne spaljene površine, već i vijesti objavljenih u medijima koje olakšavaju razjašnjavanje dimenzije kriminala šumskih požara. U kontekstu podataka daljinskog istraživanja, podaci Sentinel 2 upotrebljavaju se za razgraničenje zona šumskih požara putem ΔNBR-a, a podaci MODIS i VIIRS za specifikaciju točaka paljenja i razgraničenje izokrona požara. Razgraničenje zona šumskih požara otkrilo je da je u gradskoj regiji Izmir tijekom proučavanog razdoblja izgorjelo 29 612,73 ha. Većina šumskih požara prouzrokovana je urbanim aktivnostima, a problemi s infrastrukturom za prijenos električne energije odgovorni su za 25 % svih šumskih požara. Rad otkriva da istodobna upotreba RS podataka s vijestima izloženim u medijima s jedne strane pruža jače dokaze o mjestu paljenja i uzrocima šumskih požara kako bi se otkrili sumnjivci, a s druge strane omogućuje praćenje smjera širenja svakoga šumskog požara kako bi se mogle poduzeti neke mjere opreza u upravljanju šumskim područjima i prostornom planiranju radi sprječavanja sličnih vrsta incidenata u budućnosti. Ovo istraživanje kontekstualizacije slučajeva šumskih požara i njihove kriminalne dimenzije posebno ističe da se bez prelaska na biofilnu ontologiju ne može ukrotiti antropocen.
Autorska prava (c) 2026 Burak Beyhan https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Prostorna varijacija (ne)pouzdanosti migracijskih podataka kao Schrödingerova mačka demografske statistike u Hrvatskoj
Mnogobrojni empirijski dokazi upućuju na slabiju pouzdanost migracijskih podataka Državnog zavoda za statistiku kao i podcijenjenost intenziteta iseljavanja iz Hrvatske nakon pristupanja Europskoj uniji. Glavnina dokaza temelji se na usporedbi službenih hrvatskih podataka s podacima drugih zemalja, pri čemu službena statistika prikazuje povoljnije stanje od stvarnog. U ovom se radu razmatra prostorni aspekt (ne)pouzdanosti migracijskih podataka unutar Hrvatske. Na podacima regionalne i lokalne razine uspoređuju se razlike migracijskog salda od 2011. do 2021. godine iz dvaju različitih izvora: službenih podataka i podataka dobivenih vitalno-statističkom metodom. Za oba seta podataka korištena je prosječna godišnja stopa migracijskog salda, a njihova razlika, kao promatrana varijabla, istražena je metodama deskriptivne statistike i prostorne analize. Metodološkim okvirom omogućena je procjena razine nepouzdanosti migracijskih, ali i širih demografskih podataka na nižim prostornim razinama. Rezultati pokazuju da kvaliteta demografske statistike u Hrvatskoj znatno varira u prostoru. Precijenjenost migracijskog salda u službenim podacima, kao otprije poznat fenomen na nacionalnoj razini, izražena je na županijskoj razini, a dominantna je pojava i na lokalnoj razini, no različitog intenziteta u prostoru. Za gotovo polovinu svih lokalnih jedinica podaci su ocijenjeni kao zadovoljavajuće pouzdani, dok se za otprilike četvrtinu do trećinu jedinica pouzdanost smatra upitnom. Slabija pouzdanost podataka posebno je izražena u priobalju i većim gradovima, što je posljedica pojačane migracijske aktivnosti, visokog udjela nedefiniranih migracija te nesklada između prijavljenog i stvarnog stanja. Pritom važnu ulogu ima ponašanje stanovništva. Kod dijela jedinica s nižom razinom pouzdanosti podataka nepouzdanost se očituje u podcjenjivanju stvarnih migracijskih tokova u službenim podacima. Takva odstupanja upućuju i na moguće slabosti popisne statistike. Rezultati mogu poslužiti kao alat za preciznije prepoznavanje uzroka nepouzdanosti podataka te prosudbu je li broj stanovnika u određenoj jedinici podcijenjen ili precijenjen. Institucijama se pruža temelj za unaprjeđenje sustava prikupljanja i moguću korekciju podataka u područjima slabije pouzdanosti.
Autorska prava (c) 2026 Tomislav Belić, Roko Mišetić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Istraživanje obrazaca priobalnih vegetacijskih zajednica radi otkrivanja promjena krajolika uzrokovanih ljudskim djelovanjem duž južnih polusušnih mediteranskih tokova
Ova studija istražuje sastav i ekološku strukturu priobalne (riparijske) vegetacije u južnim mediteranskim polusušnim vodotocima (sjeveroistočni Alžir) da bi se ispitalo kako okolišni filtri i antropogeni pritisci oblikuju sastav biljnih zajednica. Vegetacijske plohe (relevéi) i kombinacija krajobraznih metrika primijenjene su za kvantifikaciju prostorne konfiguracije i procjenu ekološkog stanja tih riparijskih područja. Multivarijatni statistički postupci, uključujući Jaccardovu matricu udaljenosti, hijerarhijsko klasteriranje, Distance-based Linear Models (DistLM) i generalizirane linearne modele (GLM), korišteni su za otkrivanje ekološkog statusa tih područja. Identificirano je 25 drvenastih biljaka (stabala i grmlja) raspoređenih u dvije međusobno različite zajednice (SIMPROF test), koje su uglavnom određene topografskim varijablama, blizinom ljudskih aktivnosti, prisutnošću brana i intenzitetom aridnosti. Ti čimbenici, prema DistLM ordinaciji, objašnjavaju 44,4 % ukupne varijance u sastavu drvenastih vrsta. Skupina 1, koju obilježava slabo poremećen krajobraz i dominacija prirodnih riparijskih biljaka (IndVal > 0,7, p < 0,001) kao što su Populus alba (stat = 0,874), Cytisus purgans (0,788), Juniperus oxycedrus (0,788) i Rubus ulmifolius (0,766), uglavnom se povezuje s lokalitetima na srednjim do većim nadmorskim visinama, udaljenijima od ljudskih naselja i u vodotocima bez brana. Skupina 2 predstavlja krajobraz pod snažnim ljudskim utjecajem, dominantna je vrsta Rhus tripartita povezana s nižim nadmorskim visinama, blizinom ljudskih aktivnosti i prisutnošću brana. Najbolji GLM model pokazao je da se bogatstvo drvenastih vrsta povećava na lokalitetima sa stalnim protokom vode (β = 0,33, p = 0,01) i većom nadmorskom visinom (β = 0,25, p = 0,009), ali se smanjuje u riparijskim zonama zahvaćenima izgradnjom brana. Značajan utjecaj blizine ljudskih naselja na sastav vrsta, ali ne i na bogatstvo vrsta (nije zadržan u najboljem modelu), pokazuje da je komplementarna uporaba pokazatelja raznolikosti (bogatstvo vrsta i sastav zajednice) ključna za ispravno bilježenje učinaka ljudskih poremećaja.
Autorska prava (c) 2026 Lamir Benchaiba, Ali Elafri, Salah Telailia https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Kronika Odjela za geografiju Sveučilišta u Zadru 2023./2024.
Kronika Odjela za geografiju Sveučilišta u Zadru 2023./2024
Uvod u tematski broj: Prostorno određivanje sedimentacije i erozije vremena u urbanim krajolicima
Članci u ovom tematskom izdanju rezultat su istraživanja o „(Re)konstrukciji religijskih krajolika kao konkurentskih teritorijalnih zahtjeva u poslijeratnoj Bosni i Hercegovini“, koje je financirala Nacionalna zaklada za znanost (SAD). Projekt je razvijen iz ranijih komparativnih i interdisciplinarnih istraživanja koja su dovela do razvoja modela „antagonističke tolerancije“ (AT) kako bi se razumjeli odnosi tijekom više generacija između članova vjerski utemeljenih baštinskih zajednica koje su živjele izmiješane, ali su rijetko sklapale međusobne brakove (Hayden i sur., 2016.).
Autorska prava (c) 2025 Mario Katić, Robert Hayden https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Analiza antropogenog utjecaja na morfološke promjene žala u Podgori (Srednji Jadran, Hrvatska)
Obalna područja podložna su intenzivnim geomorfološkim promjenama. Žala su jedan od najranjivijih obalnih oblika. S obzirom na sve jači pritisak turizma i urbanizacije, stabilnost žala često je narušena antropogenim intervencijama, uključujući nadohranu sedimenta i izgradnju obalnih struktura. Ovaj rad analizira dugoročne morfološke promjene (posljednje 72 godine) triju žala na području Podgore (Minerva, Plišivac i Frara) radi kvantificiranja utjecaja ljudskih aktivnosti na dinamiku obalne crte i površine žala. U radu je provedena analiza arhivskih aerofotogrametrijskih i satelitskih snimaka (1951.–2023.) te snimaka prikupljenih bespilotnom letjelicom (2022. i 2023.). Snimke su obrađene i analizirane u ArcGIS Pro softveru. Rezultati pokazuju da su antropogeno preoblikovana žala (Minerva i Plišivac) podložna znatnim oscilacijama površine i pomacima obalne crte, dok prirodno žalo Frara bilježi znatno stabilniju morfodinamiku. Plišivac i Minerva proširena su nasipavanjem, pri čemu su periodični zahvati povećali površinu za oko 1500 m², odnosno 3000 m², zahtijevajući kontinuirano održavanje zbog značajnih erozijskih procesa. Analiza pokazuje da antropogeni zahvati mogu imati suprotan učinak od planiranog, povećavajući nestabilnost sedimenta i potrebu za učestalim sanacijama. Da bi se smanjila potreba za ponavljanim intervencijama i osiguralo dugoročno očuvanje žala, održivo upravljanje obalnim područjima trebalo bi uzeti u obzir detaljne geomorfološke analize.
Autorska prava (c) 2025 Marin Mićunović, Lana Vukelić, Sanja Faivre https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Samostalna putovanja žena – iskustva i prostorne prakse putnica
Cilj ovoga rada je razmotriti ključne aspekte samostalnog putovanja žena koji se ističu u dosadašnjim znanstvenim istraživanjima s posebnim naglaskom na motivaciju samostalnih putnica, odnos roda i prostora, ograničenja i pitanje sigurnosti te strategije nošenja s rizicima. U analizi je korištena relevantna strana znanstvena literatura iz područja turizma, rodnih studija i feminističke geografije. Iako je motivacija za samostalno putovanje često povezana s osobnim razvojem, osnaživanjem i željom za upoznavanjem novih prostora, putnice se suočavaju s mnogobrojnim prostornim i društvenim ograničenjima. Kao odgovor na te izazove, razvijaju različite strategije prilagodbe kojima se nastoje oduprijeti strahu i rodnim stereotipima. Uočen je nedostatak istraživanja usmjerenih na analizu percepcije turističkih destinacija kao poželjnih i sigurnih ili nepoželjnih i nesigurnih za samostalne putnice te na identifikaciju ključnih čimbenika koji oblikuju te percepcije. Za dublje razumijevanje ovoga fenomena važno je uključiti sociodemografske podatke i prostorni kontekst čime se otvara prostor za daljnja istraživanja iz geografskih perspektiva. Buduća istraživanja mogu pridonijeti oblikovanju turističke ponude koja više odgovara potrebama i sigurnosti samostalnih putnica.
Autorska prava (c) 2026 Leona Matotek, Lana Slavuj Borčić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Sefardska baština u Hrvatskoj. Profil posjetitelja u Splitu i Dubrovniku
Sefardska baština odnosi se na naslijeđe židovske zajednice protjerane 1492. godine s Iberskog poluotoka, koja se potom većinom raselila po Mediteranu. U Hrvatskoj su se sefardski Židovi naselili u Splitu i Dubrovniku, gdje su pridonijeli društvenom, gospodarskom i kulturnom razvoju tih gradova. Danas te zajednice još uvijek postoje, a njihova je baština sačuvana. Groblja i sinagoge su očuvane i u funkciji, ali nisu aktivno korištene. Razvoj turizma u Splitu i Dubrovnika omogućuje da se sefardska baština aktivno uključuje u turističku ponudu gradova. Cilj istraživanja je utvrditi profil posjetitelja sefardske baštine i njihovo zadovoljstvo posjećenim lokalitetima u Splitu i Dubrovniku. U tu svrhu provedeno je anketno istraživanje 2022. i 2023. godine na uzorku od 264 posjetitelja na židovskom groblju u Splitu i sinagogi u Dubrovniku. Primijenjene su metode deskriptivne statistike i multivarijatna analiza varijance (MANOVA). Uz multivarijatnu analizu varijance provedene su i dodatne analize s pomoću hi-kvadrat testa. Rezultati su pokazali da su posjetitelji sefardske baštine tipični kulturni turisti iako postoje razlike među posjetiteljima u Splitu i Dubrovniku, što se pripisuje položaju lokaliteta u gradu.
Autorska prava (c) 2025 Anita Fiket, Vuk Tvrtko Opačić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Turistička gentrifikacija: pregled literature i osvrt na kontekst Hrvatske
Prostorna struktura suvremenih gradova mijenja se velikom brzinom, a jedan od glavnih procesa koji tome pridonosi je gentrifikacija. Gentrifikaciju je prva opisala i objasnila Ruth Glass 1964. na primjeru radničke četvrti u Londonu. Danas je gentrifikacija planetarni fenomen, čiji su pojedinačni uzroci mnogobrojni. Smatra se da je logika djelovanja tržišta u prostoru inherentna kapitalističkom ekonomskom sustavu glavni pokretač gentrifikacije. Posljednjih se desetljeća gentrifikacija sve više povezuje s rastućom ulogom i značenjem turizma. Stoga se govori o pojavi turističke gentrifikacije. Razvoj turizma od kasnih 2000-ih negativno se odražava na lokalnu zajednicu stvarajući pritisak na tržište nekretnina i dugoročni najam, što posljedično dovodi do različitih oblika iseljavanja. Upravo su to glavne manifestacija turističke gentrifikacije. Cilj ovoga rada je na temelju pregleda i kritičkog prikaza stranih i domaćih empirijskih te preglednih istraživanja predstaviti razvoj i osnovna obilježja gentrifikacije i iz nje proizašle turističke gentrifikacije. Nadalje, glavni cilj je približiti koncept (turističke) gentrifikacije široj znanstvenoj zajednici u Hrvatskoj, jer je o njoj, iako je turizam važna grana ekonomije, objavljeno malo istraživanja.
Autorska prava (c) 2025 Teodor Macan, Vedran Prelogović https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Spomenici u Mostaru kao oznake simboličke granice i poslijeratne memorijalizacije
Ovaj članak ispituje jesu li spomenici u Mostaru funkcionirali kao oznake simboličkih granica i konkurentskih memorijalizacija nakon naglih promjena u političkim poredcima političkih zajednica čiji je Mostar bio dio. U tom smislu spomenici u Mostaru mogu se promatrati kao manifestacije sedimentacije i erozije zajednica u urbanoj zoni. Pojam spomenika u ovom radu definira se kao objekt koji obilježava određeni događaj. Gotovo svi spomenici u Mostaru mogu se pratiti prema funkciji, dok su oblik i dizajn sekundarni. U memorijalizaciji urbanog prostora Mostara analiziraju se četiri povijesna razdoblja u kojima su se dogodile veće promjene etnoreligijske dominacije u političkim i društvenim sustavima. To su: austrougarska vladavina, razdoblje Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca/Jugoslavije, razdoblje Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije i postsocijalističko doba u Bosni i Hercegovini od 1992. Rezultati istraživanja pokazuju kako materijalne strukture, poput spomenika, pričaju identitetske priče o međuvremenskim odnosima zajednica u Mostaru, u okvirima širega povijesnog i suvremenim društvenim kontekstima u kojima su članovi tih zajednica komunicirali.
Autorska prava (c) 2025 Bogdan Dražeta https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Preslojavanje mučenika: grobovi šehida u sedimentacijama i erozijama vremena u Banjoj Luci i Zenici
U ovom radu analiziraju se dva šehidska turbeta (mauzoleja) u Bosni i Hercegovini, jedno u Banjoj Luci, a drugo u Zenici. Obrađuje se kako su ti kulturni sedimenti, sa svojim vjerskim i političkim konotacijama, narativima i simbolima, s vremenom erodirali i bili reinterpretirani i transformirani, te kako su politički i društveni konteksti odozgo prema dolje utjecali na lokalne mikrokontekste turbeta. Kroz interpretacijski rakurs palimpsesta, analiziraju se načini na koje promjene u političkoj, vjerskoj i nacionalnoj dominaciji u lokalnom kontekstu utječu na kulturne sedimentacije i eroziju svetih religijskih grobova, a time i kako unutar tih promjena identitet mjesta može erodirati ili biti istisnut novim sedimentima. Taj proces odražava i utjelovljuje prostornu dimenziju urbanih slojeva koji mijenjaju identifikaciju pojedinih dijelova grada, ali odražava i šire promjene u urbanom krajoliku. Autor tvrdi da promjene i/ili nastavak političke dominacije etno-religijskih i/ili nacionalnih zajednica mogu imati izravan utjecaj na interpretacije i/ili reinterpretacije pojedinih mjesta unutar urbanog konteksta, u ovom slučaju vjerskih sakralnih grobova. Taj utjecaj može djelovati kao palimpsest, pokrivajući prijašnji sloj tako da može potpuno promijeniti identitet mjesta, sve do razine toponima i njegovih praktičnih i simboličkih funkcija i značenja; ili, ovisno o lokalnim scenarijima, ostavljajući stariji sloj vidljivim, ali otežavajući otkrivanje koji je sloj stariji.
Autorska prava (c) 2025 Mario Katić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Tragovi osporavanih sjećanja: povijest spomenika u Banjoj Luci
U prošlom stoljeću Banja Luka je prošla kroz šest država koje su se izmjenjivale u dramatičnim zaokretima s korjenitim promjenama društvene paradigme. Povijesni prekidi 1878., 1918., 1941., 1945. i 1990. godine očitovali su se kao duboki diskontinuiteti. U radu se prikazuje povijest spomenika i memorijalnih obilježja u Banjoj Luci te rekonstrukciju memorijskih politika država i lokalnih aktera s njihovim promjenama. Rad prati njihovu sudbinu nakon pada sistema koji su ih postavili. Ovim radom ne daje se cjelovit pregled svih spomenika s punom tipologijom, nego osvrt na glavna obilježja, uz poseban fokus na važnije spomenike, kao što je Spomenik palim Krajišnicima (1961), te na njihovo značenje i potonju uporabu. Dok se detaljnija povijest spomenika proteže na razdoblje od 1880. do 1990. godine, na tekuću, postsocijalističku, eru osvrće se u formi epiloga, s naglaskom na dominantnu mnemotičku paradigmu.
Autorska prava (c) 2025 Vladan Vukliš https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
PERCEPCIJA TURIZMA I NJEGOVIH UČINAKA NA MALIM JADRANSKIM OTOCIMA – STUDIJE SLUČAJA ZLARINA I KRAPNJA U HRVATSKOJ
Turizam na malim hrvatskim otocima počinje se razvijati znatno kasnije nego na susjednom kopnu, i to u uvjetima intenzivne depopulacije. Razvoj turizma odvijao se uglavnom endogeno, privatnim inicijativama i temeljio se na privatnom smještaju, uz vrlo malobrojne hotele i kampove. S obzirom na specifične male otočne zajednice i ekonomske sustave, ciljevi rada su utvrditi stupanj povezanosti ekonomskih aktivnosti lokalnog stanovništva s turizmom i istražiti percepciju turizma i njegovih prostornih učinaka na malim hrvatskim otocima. Za studije slučaja uzeti su otoci Zlarin i Krapanj iz skupine šibenskih otoka, koji se nalaze relativno blizu kopnu i prometno su dobro povezani s regionalnim centrom Šibenikom. Istraživanje je provedeno na temelju desk metoda i terenskog istraživanja, koje je uključilo anketno istraživanje lokalnog stanovništva koje na otocima boravi stalno, sezonski ili povremeno. Rezultati detaljno prikazuju ekonomsku aktivnost stanovništva i njihovu povezanost s turizmom, percepciju prostornih učinaka turizma (okolišnih, ekonomskih i sociokulturnih) i kvalitetu života povezanu s turizmom.
prostorni učinci turizma, percepcija lokalnog stanovništva, mali otoci, Hrvatska, Sredozemlje
Autorska prava (c) 2025 Dubravka Spevec, Nevena Grabovac, Ivan Šulc https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Obrasci sedimentacije i erozije sakralne arhitekture i svjetovnih spomenika u Mostaru, Banjoj Luci i Zenici
Ovaj članak analizira promjenjive obrasce sedimentacije i erozije sakralnih i memorijalnih struktura u tri grada koje su osmanski osvajači Bosne i Hercegovine prvi put urbanizirali početkom 16. stoljeća. Od tada je društvo bilo utemeljeno na interakcijama između muslimana (uglavnom sunita), kršćana različitih denominacija i Židova, a od 1945. do 1990. godine i državnih sekularista. Prvo je analizirano formiranje gradova tijekom osmanske vladavine radi razumijevanja razvoja nakon što su Osmanlije izgubile vlast, a islam više nije bio dominantna religija. Nadalje, relativna izoliranost Bosne i Hercegovine u usporedbi s drugim područjima osmanskog urbanog razvoja omogućuje analizu idealne strukture osmanskog urbanog razvoja. Zatim se ispituje kako su se neislamske religijske ili ateističke strukture manifestirale u novim procesima sedimentacije i erozije. Georeferencirane povijesne karte gradova poslužile su kao osnova za analizu obrazaca sedimentacije i erozije sakralne arhitekture i svjetovnik memorijala. Nakon odabira referentnih godina, podaci o “eroziji” i “sedimentaciji” religijskih objekata prikupljeni su terenskim istraživanjima, intervjuima, analizom literature i internetskim izvorima. U sva tri grada razvoj religijskih krajolika odražavao je promjenjive obrasce dominacije muslimana, rimokatolika i pravoslavaca. Kada je državna sekularnost bila dominantna u socijalizmu, religijski krajolici svih zajednica bili su podložni eroziji, a nove religijske sedimentacije bile su spriječene. U postsocijalističkom razdoblju politički i društveni akteri poticali su ponovnu sedimentaciju erodiranih religijskih pejzaža i nove sedimentacije. Postsocijalističke političke strukture u Bosni i Hercegovini (entiteti i kantoni u Federaciji BiH), iako službeno sekularne, favorizirale su religiju lokalno dominantne zajednice.
Autorska prava (c) 2025 Robert Hayden, Ante Šiljeg, Ivan Marić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Obilježja i motivacijski obrasci turističkih putovanja u Gorsku Hrvatsku
Gorska Hrvatska, unatoč svojoj atraktivnosti i potencijalu za turističku valorizaciju, trenutačno je jedna od slabije razvijenih turističkih regija u Hrvatskoj. Stoga je nužno raditi na kvalitetnijoj promociji i prepoznatljivosti turističke ponude regije te privlačenju potencijalnih turista. Za kvalitetno i održivo upravljanje razvojem turizma nužno je poznavanje motivacijskih obrazaca i obilježja ciljanih potrošačkih segmenata. U skladu s tim, glavni cilj rada je utvrditi osnovna obilježja turističkih putovanja i motivacijskih obrazaca turista koji posjećuju Gorsku Hrvatsku kako bi se odredio profil posjetitelja te daljnja profilacija turističke regije i njezinih glavnih turističkih destinacija. Specifični ciljevi rada su istražiti razlike između triju analiziranih destinacija – Općine Fužine, Grada Otočca i Općine Rakovica – i povezanost specifične motivacije turista za posjet Gorskoj Hrvatskoj s njihovim općim preferencijama za turistička putovanja. Istaknuti ciljevi ostvareni su neposrednim anketnim istraživanjem u tri navedene jedinice lokalne samouprave koje su za potrebe istraživanja izabrane kao studije slučaja. U analizi prikupljenih podataka primijenjeni su deskriptivna statistika, metoda jednosmjerne analize varijance (ANOVA) i Pearsonov koeficijent korelacije. Rezultati analize potvrdili su da je prirodna baština ključan motivacijski faktor koji turiste privlači u Gorsku Hrvatsku. Uz izraženu sklonost prema prirodnoj baštini te odmoru i opuštanju, turisti u pravilu dijele preferencije u vezi s obilježjima turističkog putovanja i ostalim motivacijskim faktorima za posjet regiji. Stoga se zaključuje da još uvijek nije došlo do jače profilacije turističkih destinacija, što se vidi na primjeru triju studija slučaja koje u konačnici imaju više sličnosti nego razlika. No analiza upućuje na neke specifične razlike među njima koje, iako nisu velike, upućuju na moguće postojanje određenih podtipova turista u regiji koje treba detaljnije ispitati.
Autorska prava (c) 2025 Ivana Žafran, Vuk Tvrtko Opačić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Sukob geopolitičkog diskursa na primjeru geografskog imena otoka Lokruma
Sukob geopolitičkog diskursa prikazan je kroz primjer različitih geografskih imena otoka Lokruma na ranonovovjekovnim pomorskim kartama i u peljarima. Analizirajući geopolitičku dinamiku između Mletačke Republike i Dubrovačke Republike, istraživanje ističe kako geografska imena (toponimi) odražavaju i utječu na teritorijalne ambicije i političke narative. Metodološki pristup obuhvaća komparativnu kvalitativnu analizu povijesnih kartografskih izvora i navigacijskih priručnika, koristeći interdisciplinarni pristup koji uključuje suvremene istraživačke paradigme, poput prekograničnosti, imagologije, kulturne geografije i geopolitičkog diskursa, kako bi se istražila upotreba toponima u kontekstu različitih čimbenika, kao što su politička ideologija i kartografska tradicija. Rezultati otkrivaju da je imenovanje otoka Lokruma različitim imenima, kao što su: lacroma, croma i sl. te Scoglio di San Marco, služilo kao alat za afirmaciju dominacije i oblikovanje političkog diskursa. Posebna pažnja posvećena je ulozi toponima kao sredstava političke i kulturne hegemonije, prikazujući kako su moćne države koristile kartografiju za opravdanje svojih teritorijalnih pretenzija. Analiza pokazuje kako kartografski prikazi ne samo da reflektiraju, već i aktivno sudjeluju u konstruiranju i perpetuaciji ideoloških narativa. Istraživanje doprinosi širem razumijevanju načina na koji kartografija i toponimija funkcioniraju kao instrumenti unutar geopolitičkog diskursa, pružajući nove uvide u geopolitičke procese.
Autorska prava (c) 2025 Julijan Sutlović https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Na temelju arhivskog i terenskog rada izrađena je sveobuhvatna baza spomenika izgrađenih između 1878. i 2023. godine u industrijskom gradu Zenici, smještenom u središnjoj Bosni i Hercegovini. Istraživanje je identificiralo promjene koje su zahvatile kartirane spomenike tijekom navedenog razdoblja, uključujući jesu li sačuvani, premješteni, potpuno nestali ili uništeni. Ispitano je kako su se ti spomenici percipirali u različitim povijesnim razdobljima, koja je bila njihova uloga u izgradnji ideoloških narativa te koja je bila njihova funkcija u održavanju komemorativnih okupljanja. S obzirom na velik broj identificiranih spomenika i njihovu široku prostornu raspodjelu, istraživanje se usredotočilo na četiri specifične lokacije koje su s vremenom prošle kroz sedimentacijske i erozivne procese, ponekad istovremeno. Poseban naglasak stavljen je na komparativnu analizu dvaju studija slučaja s različitim ishodima kako bi se pridonijelo razumijevanju zašto neki spomenici opstaju, dok drugi nestaju. Kombinacijom povijesnih i etnografskih istraživačkih metoda, istraživanje je pružilo interpretaciju odnosa između spomenika i prostora, mjesta i komemorativnih praksi, ističući važnost identifikacije zajednice sa simbolima i narativima materijaliziranim u obliku spomenika.
Autorska prava (c) 2025 Mirza Džananović https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Kronika Odjela za geografiju Sveučilišta u Zadru 2022./2023.
Autorska prava (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
U sjećanje: Akademik Dragutin Feletar obilježio više od pola stoljećarazvoja suvremene hrvatske geografije
U sjećanje: Akademik Dragutin Feletar obilježio više od pola stoljeća razvoja suvremene hrvatske geografije
Autorska prava (c) 2024 Damir Magaš https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Prostorna analiza značaja i uloge tvrđave Imperijal u ob-rani Dubrovnika u Domovinskom ratu 1991. godine
U svrhu obrane Grada Dubrovnika, osim obrambenog prstena oko starog grada Dubrovnika, na strateški važnim lokacijama tadašnje Dubrovačke Republike između 14. i 19. stoljeća izdrađene su tvrđave i obrambeni zidovi. U ovom radu je provedena vojno geografska analiza bojišta oko Grada Dubrovnika tijekom vojnih operacija 1991. godine. Upotrijebljena je OAKOC metodologija i GIS u svrhu rekonstrukcije utjecaja terena i primijenjene vojne taktike. Istraženi su vojnogeografski elementi kako si se utvrdila važnost i uloga tvrđave Imperijal u uspješnoj obrani i njenom utjecaju na neuspjeh napadača u provedbi njihovih planova. Analiza je otkrila nekoliko ključnih čimbenika za uspješnu obranu. Prvo, branitelji su bili u povoljnijem položaju jer je postojao samo jedan pristupni put za napadače do tvrđave Imperijal. Drugo, smještaj tvrđave omogućavao je izvrsno nadziranje prijateljskih i neprijateljskih snaga. Treće, logistička podrška ovisila je o jednoj pješačkoj stazi koja je vodila izravno do srca Dubrovnika, skrivena od pogleda napadača, ali je osiguravala braniteljima konstantnu mogućnost opskrbe. Zadržavanje brda Srđ s tvrđavom Imperijal u rukama branitelja pokazalo se ključnim i odlučujućim terenom tijekom opsade Dubrovnika.
Autorska prava (c) 2025 Hrvoje Heštera, Dalibor Gernhardt, Marko Zečević https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vinko Paletin i njegov doprinos kartografiji
U ovom radu istražuje se doprinos Vinka Paletina kartografiji. Taj se doprinos može raščlaniti na tri područja: pomorstvo i navigacija, izrada globusa i izrada karata. O Vinku Paletinu kao pomorcu pisali su drugi, tako da se u ovom radu na to samo kratko osvrće. U ovom članku donosimo podatke o njegovu prijevodu „Umijeća navigacije“ (L'arte del navegar) na temelju primjeraka te knjige koji se čuvaju u Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici u Zagrebu, knjižnici Državnog arhiva u Zadru i još nekim knjižnicama izvan Hrvatske. Osim kopija naslovnica i Paletinova predgovora donosimo sadržaj tog priručnika s posebnim osvrtom na treće poglavlje u kojem je riječ o pomorskim kartama. U literaturi se spominju tri globusa autorstvo kojih se pripisuje Vinku Paletinu. Dva od njih sigurno nisu njegovo djelo, a o trećem nema gotovo nikakvih podataka. Problem je možda u talijanskoj riječi mappamundi, koja može značiti globus, a može biti i karta svijeta. U radu se najdetaljnije govori o Paletinovoj karti Španjolske iz 1551., a prikazuje se i nekoliko karata Španjolske koje su prethodile Paletinovoj. Konačno, ukazuje se na vrijednost Paletinove karte koja je poslužila mnogim kartografima kao uzor i predložak za njihove karte Španjolske.
Autorska prava (c) 2024 Miljenko Lapaine https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vidim dobra Postira: razvojne prilike i prijetnje otočnoj zajednici na Bračuice u Srednjoj Dalmaciji (Hrvatska)
Mnoga naselja na hrvatskoj obali, posebno ona manja, u posljednjih se nekoliko desetljeća razvijaju prvenstveno usmjeravana turističkom ekonomijom koja sa sobom donosi brojne prednosti, ali i nedostatke. Međutim, to ne treba biti i nije uvijek slučaj. Kako bi se istaknuo primjer drugačijeg, uravnoteženijeg razvoja, odabrana je Općina Postira, koja gaji dugogodišnju tradiciju diverzificirane ekonomije oslanjajući svoj razvoj na tri grane – poljoprivrede (maslinarstva), industrije (tvornica ribe Sardina) i sveprisutnog turizma. Cilj rada je identificirati prednosti i moguće prijetnje u razvoju Postira analizom stavova i mišljenja lokalnog stanovništva i dionika. Rezultati istraživanja dobiveni su putem polustrukturiranih intervjua čija su pitanja bila podijeljena u 6 cjelina proizlašlih iz kontekstualiziranja koncepta otočnosti u specifičnosti hrvatskog otočnog prostora: način života, promet, gospodarstvo, projekti, mladi i budućnost. Premda je rad potvrdio prisutnost diverzificirane i otporne ekonomije koja stanovnicima Postira daje visoku mogućnost zaposlenja, ali i visoku razinu kvalitete života, istaknuti su i problemi poput manjka sadržaja u provođenju slobod-nog vremena, kao i prijetnja narušavanju ravnoteže postojeće ekonomske strukture koju donosi novi hotel i porast razine privatnog smještaja. Ovaj rad obuhvatio je stanje života u općinskim naseljima Postirima i Dolu, ali i naznačio stvaranje prijetnji i mogućnosti s kojima će se stanovništvo tek susresti te prikazao njihov, uglavnom optimistični, pogled prema budućnosti.
Otočnost, ruralnost, razvojne perspektive, diverzificirana ekonomija, intervju, Brač
Autorska prava (c) 2025 Andrija Mišetić, Aleksandar Lukić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Zaljubljenik u domovinu i geografiju – kratki prikaz znanstvenih, nastavnih i institucijskih doprinosa professora emeritusa Damira Magaša u prigodi 70. obljetnice života
Damir Magaš rođen je u Metkoviću 15. siječnja 1953.
Autorska prava (c) 2023 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Trendovi kretanja mortaliteta u Hrvatskoj u prva dva desetljeća 21. stoljeća
Negativni demografski trendovi u Hrvatskoj (negativna prirodna promjena, negativni migracijski saldo i starenje stanovništva) imaju sve značajniji utjecaj na društveno-gospodarski razvoj zemlje. Već na početku 21. stoljeća dugotrajno smanjenje broja rođenih i povećanje broja umrlih prepoznati su kao destabilizirajući čimbenici demografskog razvoja u Hrvatskoj. Nakon pristupa Hrvatske Europskoj uniji, zabrinutost za budući demografski razvoj zemlje znatno je porasla zbog intenzivne emigracije stanovništva u ostale zemlje članice Europske unije uz istodobno povijesno niske stope rodnosti i smrtnosti. Ovaj rad bavi se trendovima mortaliteta u Hrvatskoj u prva dva desetljeća 21. stoljeća. U navedenom razdoblju na mortalitet u Hrvatskoj utjecali su različiti društveno-gospodarski, demografski i epidemiološki čimbenici.S obzirom na nedostatak novijih radova vezanih uz istraživanje mortaliteta u Hrvatskoj, glavni cilj ovoga rada je analizirati promjene odabranih pokazatelja mortaliteta te pridonijeti raspravi o suvremenim trendovima mortaliteta u Hrvatskoj. Rezultati istraživanja pokazali su da su u Hrvatskoj zabilježene određene pozitivne promjene vezane uz mortalitet (posebice povećanje očekivanog trajanja života pri rođenju te smanjenje stopa smrtnosti dojenčadi u prvom analiziranom razdoblju), ali neki trendovi nisu povoljni, posebice oni vezani uz uzroke smrtnosti. Iako je došlo do smanjenja udjela umrlih od bolesti cirkulacijskog sustava, zabilježeno je značajno povećanje broja umrlih od endokrinih bolesti, bolesti prehrane i metabolizma, što se može pripisati nezdravom načinu života i različitim bihevioralnim čimbenicima.
Prepoznatljivost i potencijal tradicijskih i umjetničkih obrta kao baštine Zagreba
Predmet ovoga istraživanja su obrti Zagreba, s posebnim naglaskom na tradicijske i umjetničke obrte. Cilj rada je istražiti njihovu prepoznatljivost među stanovnicima Zagreba i naglasiti njihov potencijal u kontekstu razvoja kulturnog i kreativnog turizma grada. Istraživanje je provedeno u dvije faze 2021. godine. Prvu fazu činilo je kartiranje tradicijskih i umjetničkih obrta te napuštenih poslovnih prostora u užem središtu grada. U drugoj fazi provedeno je anketno istraživanje putem interneta na prigodnom uzorku od 179 stanovnika Zagreba. Radi dodatnog razumijevanja predmeta istraživanja provedena su četiri polustrukturirana intervjua s odabranim tradicijskim i umjetničkim obrtnicima. Rezultati istraživanja pokazuju da većina ispitanika tradicijske obrte smatra važnim dijelom kulturnog identiteta Zagreba. Također, većina ispitanika smatra da tradicijski obrti i njihovi proizvodi nisu dovoljno promovirani u javnosti. Obrti čine vrijednu materijalnu i nematerijalnu baštinu Zagreba te su potencijal za daljnji razvoj kulturnog turizma Zagreba. Po uzoru na slične turističke ture u svijetu mogla bi se osmisliti obrtnička tura upoznavanja rada zagrebačkih tradicijskih i umjetničkih obrtnika s mogućnošću razgleda njihovih radionica i sudjelovanja u procesu izrade pojedinih (dijelova) predmeta. To bi bilo u skladu sa sve većom potražnjom i željom suvremenih turista da budu aktivni sudionici koji razvijaju svoje vještine i koji su sukreatori iskustva, a ne samo promatrači baštine.