(untitled) (Libellarium: časopis za istraživanja u području informacijskih i srodnih znanosti, 2016)
Kroz perspektivu osobitoga, problemskog stajališta, u radu je dan osvrt na nekoliko problema informacijskih znanosti koji se eksplicite spominju u literaturi. Riječ je o problemima informacijske eksplozije i informacijske poplave te poplave podataka, zatim informacijskog pretraživanja i relevantnosti informacija te, na koncu, problemu znanstvene komunikacije. Svrha je rada obrazložiti zašto se i način stjecanja znanja, implementiran odgovarajućim procesom, može smatrati problemom informacijskih znanosti. U skladu s tim, postojeća teorijska osnova u okviru same informacijske znanosti – DIKW-hijerarhija – utemeljena na njezinim ključnim pojmovima – podatku, informaciji, znanju i mudrosti, u radu se prepoznaje kao simbolički prikaz i teorijsko utemeljenje procesa stjecanja znanja. Štoviše, čini se da je veza između DIKW-hijerarhije i procesa stjecanja znanja od ključne važnosti za čvršće utemeljenje informacijske znanosti u ’tijelu’ sveukupnog ljudskog znanja. Nadalje, dan je osvrt na povijest čovjekova i strojnog stjecanja znanja te iznesen prijedlog da DIKW-hijerarhija zauzme mjesto simbola općeg načina stjecanja znanja, koji bi se u jednakoj mjeri mogao odnositi na čovjekovo i strojno stjecanje znanja. Za ostvarenje tog cilja, temeljem iznesenih kritika, nužno je izmijeniti postojeći koncept DIKW-hijerarhije. Odgovarajuća izmjena koncepta DIKW-hijerarhije (od kojih je jedna u radu i spomenuta) mogla bi imati za posljedicu znatno čvršće teorijsko utemeljenje procesa stjecanja znanja, kao i informacijske znanosti u cjelini. Na kraju rada obrazložene su i teorijske pretpostavke na kojima se proces stjecanja znanja može zasnovati kao problem informacijskih znanosti. Proces stjecanja znanja nužno ne mora biti predmetom epistemologije; kao takav može ostvariti čvršću vezu između pojmova podatka i znanja; nadalje, može se rabiti u kontekstu znanstveno-istraživačkog rada, ali na primitivnijoj razini od one na kojoj se provode znanstvene metode; osim toga, njegov opis, za razliku od drugih problema informacijske znanosti, nužno uključuje sva četiri DIKW-koncepta, a njegovo rješenje može voditi potpunijoj informacijskoj teoriji, odnosno teoriji informacija.