(untitled) (Libellarium: časopis za istraživanja u području informacijskih i srodnih znanosti, 2012)
Iako su knjižarski katalozi bogat izvor za istraživanja u području povijesti knjige, ekonomske povijesti, komparativne književnosti, filologije, povijesti znanosti i drugih disciplina, u hrvatskoj znanosti ti izvori nisu dostatno istraženi. Stoga su ciljevi provedenog istraživanja bili utvrditi koji su katalozi zagrebačkih knjižara s kraja 18. i početka 19. stoljeća sačuvani i dostupni te na primjeru trgovine francuskim knjigama istražiti kako se mogu analizirati informacije koje katalozi sadrže. Pretražujući dvije kolekcije starih knjiga u Zagrebu pronađeno je 7 kataloga s kraja 18. i početka 19. stoljeća, a u komparativnu analizu podataka uključen je i katalog ranije analiziran u radu drugog autora. Pronađeni katalozi imaju nekoliko zajedničkih karakteristika: svi su tiskani u oktavo-formatu, u njihovim naslovima i tekstu dominira njemački jezik, u svima su knjige navedene jezikom, pismom i tiskom u kojem su bile tiskane (npr. gotica, grčko pismo), u svima se koristi abecedni redoslijed kao jedina ili jedna od metoda kojom je popis knjiga strukturiran, a po navedenim cijenama i drugim napomenama može se zaključiti da su korišteni u maloprodaji. Razlika među katalozima najuočljivija je u njihovu opsegu, jer neki od njih sadrže preko tisuća naslova, dok su drugi skromniji, sa samo stotinjak naslova. Manje je uočljiva, ali za povijest knjižarstva možda važnija, razlika u unutarnjoj organizaciji kataloga. Barem u jednome od njih primijenjen je klasifikacijski sustav sa strukturom na kakvoj bi mogle pozavidjeti i knjižnice onoga vremena, dok ih je većina vrlo jednostavne i pragmatične strukture. S obzirom na temu istraživanja, najvažnija je činjenica da su u svih osam kataloga pronađeni naslovi barem nekoliko francuskih knjiga, pa se analizom 245 pronađenih naslova i njihovom usporedbom može doći do konkretnih zaključaka. Čini se da su u Zagrebu početkom 19. stoljeća poslovale barem tri knjižare koje su prodavale francuske knjige. Analizom cijena francuskih knjiga može se utvrditi da je prosječna cijena francuskih naslova bila vrlo visoka u usporedbi s cijenama ostalih roba u to vrijeme. Stoga su u svojoj ukupnoj ponudi sve tri knjižare imale mali postotak francuskih naslova (1 - 3 %, s izuzetkom jedne knjižare koja je nudila više naslova), no ako su ih zaista imale u skladištu, u njima je tijekom više godina ležao velik kapital. Možda je upravo to potaknulo tri knjižara da se okrenu različitoj publici i na taj način međusobno podijele relativno slabo razvijeno tržište, budući da je iz pregleda stručnih i književnih područja u njihovoj ponudi razvidna orijentacija pojedinih knjižara prema političkoj, teološkoj i znanstvenoj literaturi ili prema popularnijim djelima namijenjenim široj publici.