(untitled) (Libellarium: časopis za istraživanja u području informacijskih i srodnih znanosti, 2009)
Cilj je radnje istražiti knjižarsku promidžbu kroz oglašavanje u novinama koje su u drugoj polovici 19. stoljeća tiskane u Osijeku. Oglašavanje je u novinama i časopisima od njihova nastanka krajem 18. i intenzivnog razvoja u 19. stoljeću bilo jedan od načina knjižarske promocije. Knjižari i izdavači oglašavali su knjige preko novinskih oglasa koristeći promotivnu mogućnost zasnovanu na činjenici da su novine postale svakodnevni i sveprisutni medij širenja informacija. Iz njih se može iščitati položaj knjige u odnosu na druge aspekte kulture i društva, pristup promociji i naposljetku značaj knjiške promidžbe. Kako bi se istražilo koliko su i kako knjižarski oglasi zastupljeni te kako se hrvatska knjiga kroz njih promovirala i dolazila do čitatelja, analizirane su dnevne i mjesečne novine „Esseker allgemeine illustrierte Zeitung” iz 1869. godine, „Die Drau” iz razdoblja od 1868. do 1877. te „Branislav” iz 1878. godine. Od 11 naslova koji u drugoj polovici 19. stoljeća izlaze u Osijeku, ovi su odabrani mahom iz sadržajnih razloga, budući da se radi o prvim ilustriranim novinama („Esseker allgemeine illustrierte Zeitung”), čime se željelo ispitati utjecaj pojave ilustriranog tiska, kao i o prvim osječkim novinama na hrvatskom jeziku („Branislav”), čime se željelo utvrditi utjecaj pojave novina na hrvatskom jeziku kao mogućeg sredstva za širenje i promociju hrvatske knjige, te o novinama koje su uspostavile kontinuitet izlaženja te time imale i stalnu čitateljsku publiku („Die Drau”). Odabrani naslovi analizirani su iščitavanjem i bilježenjem oglasa te njihovom sadržajnom analizom. Dan je i kratak pregled knjižarske i izdavačke situacije u Hrvatskoj i u Osijeku u to vrijeme te pregled pojave novina u Osijeku uz kratak opis naslova odabranih za istraživanje kako bi se ponudio uvid u kontekst unutar kojega se pojavljuju knjižarski oglasi. Utvrđeno je da se pojavom novina pojavljuju i knjižarski oglasi, u početku tek povremeno, dok razvojem i širenjem novina i oglasi postaju sve češći. Knjižarski se oglasi u većini slučajeva ne nalaze u rubrikama predviđenima za oglašavanje, već se javljaju unutar rubrika poput kulture, obavijesti, novosti iz gradske svakodnevice i sl.; vizualno nisu uočljivi te su namijenjeni već postojećoj čitateljskoj publici, osobito unjemačkim novinama. Mogu se podijeliti na oglase o knjigama izdanima izvan Osijeka i Hrvatske, oglase za knjige dostupne u osječkim knjižarama, oglase za novine i časopise te tiskarske oglase. Tek je manji broj knjižarskih oglasa u pravom smislu koji se nalaze u rubrici oglašavanja te donose podatke kao što su naslov i autor knjige, sadržaj, cijena, izdavač i ime knjižara. Ovim se radom željelo dati uvid u početke razvoja novinskog tiska te u način na koji je novinski medij poslužio za promociju knjige i knjižarsko oglašavanje. Analizirano razdoblje donosi podatke koji daju početni uvid u navedenu problematiku te je nadalje potrebno produbiti dobivene spoznaje istraživanjem prijelaznog razdoblja iz 19. u 20. stoljeće, kada novine postaju daleko rašireniji medij, a knjižna proizvodnja znatnija, pa se pretpostavlja da s time u skladu djeluje i knjižarska promidžba. Radu je priložena i bibliografija oglasa u navedenim novinskim naslovima.