(untitled) (Libellarium: časopis za istraživanja u području informacijskih i srodnih znanosti, 2024)
Cilj. Cilj je istraživanja ispitati dugoročne posljedice pandemije COVID-19 na kulturnu ponudu splitskih muzeja te utvrditi način na koji su marketinške strategije doprinijele pretvaranju dramatičnog razdoblja krize u priliku za poboljšanje usluga i učinkovitijeg upravljanja muzejima. Metodologija. Rad se temelji na kvalitativnom istraživanju. Nakon prikupljanja sekundarnih podataka o muzejskoj ponudi grada Splita prije i nakon pandemije, provedeno je pet produbljenih intervjua sa stručnjacima iz područja muzeologije. Na koncu su prikupljeni i uspoređeni javno objavljeni podatci vezani za opseg aktivnosti u mrežnom okruženju prije i nakon pandemije. Rezultati. Nakon početnog šoka izazvanog ograničenjima mobilnosti ljudi tijekom karantene, a koja je drastično smanjila aktivnost muzeja, uslijedila je oštra reakcija uprava muzeja. Potraga za rješenjima za izlazak iz krize pogodovala je rađanju ideja i razvoju strategija koje su dovele do važnih promjena unutar kulturne ponude splitskih muzeja. Istraživanje je posebno istaknulo da je pandemija virusa COVID-19 proširila kulturni sadržaj koji se nudi u mrežnom okruženju, poboljšavajući sposobnost muzeja da dopru do šire publike (osobito u inozemstvu), ali i povećala sklonost javnosti za korištenje digitalnih tehnologija za uživanje u različitim kulturnim sadržajima. Ograničenja. Iako ispitanici, ravnatelji ustanova s velikim iskustvom, predstavljaju mjerodavan izvor informacija, a uzorak od pet muzeja pokriva značajan dio muzejske ponude grada Splita, uključenje preostalih gradskih muzeja, ali i posjetitelja, zasigurno bi donijelo nove značajne spoznaje. Praktična primjena. Analiza uspješno uvedenih promjena i inovacija nakon razdoblja pandemije može potaknuti muzeje (ne samo one u gradu Splitu) na proširenje korištenja novih tehnologija. Iskustvo je pandemije, naime, istaknulo važnost koju društveni mediji imaju u poboljšanju sposobnosti muzeja da komuniciraju s javnošću, dosežu nove potencijalne posjetitelje, čineći iskustvo posjeta muzeju bogatijim i zanimljivijim. Društveni značaj. Ovaj je rad istaknuo kako je marketing podržao reakciju i sposobnost prilagodbe javnosti i uprave muzeja suočenih s ozbiljnom kriznom situacijom. Identificirana rješenja mogu predstavljati smjernice za postupanje u sličnim situacijama i za druge ustanove (primjerice za knjižnice). Originalnost/vrijednost. Rad donosi rezultate istraživanja jednog od rijetkih pokušaja ispitivanja dugoročnih učinaka pandemije na funkcioniranje informacijskih ustanova, poput muzeja i knjižnica.