Libellarium: časopis za istraživanja u području informacijskih i srodnih znanosti
Libellarium: časopis za istraživanja u području informacijskih i srodnih znanosti je znanstveno-stručni časopis u dijamantnom otvorenom pristupu koji objavljuju Odjel za informacijske znanosti i tehnologije Sveučilišta u Zadru i Odsjek za informacijske znanosti Filozofskog fakulteta u Osijeku. Glavna i odgovorna urednica izv. prof. dr. sc. Drahomira Cupar e-pošta: dcupar@unizd.hr Odjel za informacijske znanosti i tehnologije Sveučilišta u Zadru F. Tuđmana 24i 23000 Zadar Hrvatska Zamjenica glavne i odgovorne urednice prof. dr. sc. Jelena Lakuš e-pošta: jlakus@ffos.hr Odsjek za informacijske znanosti Filozofskog fakulteta Sveučilište J. J. Strossmayera u Osijeku L. Jagera 9 31000 Osijek Hrvatska Lektura i korektura Ana Mikić Čolić (za hrvatski jezik) Blaženka Šoštarić (za engleski jezik) Prijevod sažetaka Ana Mikić Čolić (za hrvatski jezik) Blaženka Šoštarić (za engleski jezik) UDK obrada članaka Drahomira Cupar
University of Zadar // University of Osijek
Uvodna riječ za godište 16, 1 (2025).
Autorska prava (c) 2025 Drahomira Cupar https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Cilj. Episciences je platforma za objavljivanje probirnih (overlay) dijamantnih časopisa u otvorenom pristupu. Podržava objavljivanje 43 časopisa iz nekoliko disciplina, uglavnom iz matematike, informatike, primijenjene matematike, društvenih znanosti i humanističkih znanosti—i u tu svrhu koristi infrastrukturu otvorene znanosti. Pristup. Sadržaj publikacija nalazi se u otvorenim repozitorijima (kao što su HAL, arXiv, Zenodo, bioRxiv i medRxiv), u podatkovnim repozitorijima za skupove podataka i u digitalnom arhivu za softver Software Heritage. To Episciences platformi omogućuje oslanjanje na FAIR načela koja podržavaju spomenute infrastrukture, a istovremeno dodaje vrijednost i usluge. Platforma nudi cjelovito rješenje za objavljivanje za istraživače, omogućujući im recenziranje i objavljivanje članaka, skupova podataka i softvera. Sve se te komponente mogu i međusobno povezati kako bi se promicala FAIR načela i poticala ponovljivost u znanosti. Rezultati. Oslanjanje na postojeće infrastrukture omogućuje isplativo objavljivanje. Platforma, koju vodi akademsko osoblje, podržavaju francuski financijeri, agencije i ministarstva (Ministarstvo visokog obrazovanja i znanosti, CNRS, Inria i INRAE). Originalnost. Platforma surađuje sa znanstvenim zajednicama putem znanstvenih odbora. Pruža rješenja za jezično uređivanje radova, komunikaciju i savjetovanje o najboljim praksama u objavljivanju u otvorenoj znanosti. Platforma Episciences otvorena je za nove projekte i suradnje na europskoj i međunarodnoj razini. Platforma je dostupna u katalogu usluga OpenAIRE i na EOSC marketplaceu. Oslanjajući se na otvorene infrastrukture, probirni (overlay) model objavljivanja i posvećeni tim za podršku i uredništvo, Episciences povećava transparentnost uredničkog procesa i omogućuje istraživačima vraćanje kontrole nad svojim metodama i procesima objavljivanja.
Autorska prava (c) 2025 Céline Barthonnat, Raphaël Tournoy https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Uvodna riječ za broj 15, 1 (2024).
Autorska prava (c) 2024 Jelena Lakuš https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Kriteriji za uključivanje časopisa u dijamantnom otvorenom pristupu u Diamond Discovery Hub
Cilj. Ovaj rad donosi operativne kriterije razvijene za procjenu statusa dijamantnog otvorenog pristupa (Diamond OA) znanstvenih časopisa za uključivanje u Diamond Discovery Hub (DDH). Pruža pragmatičan okvir za identificiranje časopisa koji ne naplaćuju naknade autorima ni čitateljima, čime se podržava uključivanje tih časopisa u European Diamond Capacity Hub (EDCH). Pristup. Kriterije je razvila suradnička radna skupina sastavljena od članova projekata DIAMAS i CRAFT-OA financiranih od strane EU. Metodologija je uključivala izradu početnih zahtjeva, provođenje konzultacija sa zajednicom – uključujući povratne informacije iz Direktorija časopisa u otvorenom pristupu (DOAJ) – i usavršavanje standarda u šest operativnih kriterija. Rezultati. Radna skupina identificirala je šest operativnih kriterija za dijamantni otvoreni pristup: 1. trajna identifikacija, 2. status znanstvenog časopisa, 3. otvoreni pristup s otvorenim licencijama, 4. bez naknada, 5. otvoren za sve autore i 6. u vlasništvu zajednice. Praktična primjena. Ispunjavanje ovih kriterija omogućuje izdavačima časopisa u dijamantnom otvorenom pristupu i pružateljima usluga (DPSP) registriranje vlastitih časopisa kao časopisa s dijamantnim otvorenim pristupom u DDH-u, čime se povećava vidljivost i prepoznatljivost njihovih časopisa unutar Europskog istraživačkog prostora (ERA). Originalnost/vrijednost. Ovaj rad predstavlja šest operativnih kriterija za dijamantni otvoreni pristup, njihove smjernice za verifikaciju i ističe mogućnosti za daljnju primjenu i raspravu.
Autorska prava (c) 2026 Sona Arasteh-Roodsary, Margo Bargheer, Johan Rooryck https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Cilj. Cilj je rada istražiti i istaknuti značaj knjižnog ovitka, posebno ovitaka koje je ilustrirao Edo Murtić, u kontekstu njihove kulturne, povijesne i estetske vrijednosti. Fokus je stavljen na ovitke sačuvane u Zavičajnoj zbirci Bjelovariana Narodne knjižnice „Petar Preradović“ te na njihov doprinos očuvanju lokalne i nacionalne kulturne baštine. Metodologija. Rad koristi analitički pristup usporedbe primjera knjižnih ovitaka u mrežnim katalozima četiriju knjižnica, s posebnim naglaskom na primjere ovitaka koje je ilustrirao Edo Murtić. Metodologija uključuje pregled literature i analizu odabranih primjeraka iz Zavičajne zbirke Bjelovariana. Društveni značaj. Knjižni ovitci imaju važnu ulogu u kulturnom nasljeđu jer reflektiraju društvene, ekonomske i tehnološke promjene kroz povijest. Njihovo očuvanje u knjižničnim zbirkama, osobito u zavičajnim, omogućava bolji uvid u razvoj umjetničkih trendova i kulturnih normi, čime doprinosi očuvanju identiteta i povijesnog pamćenja zajednice. Originalnost. U hrvatskoj stručnoj literaturi dosad nije obrađena tema knjižnih ovitaka u kontekstu njihove povijesne i estetske važnosti. Ovaj rad donosi prvi sustavni pregled Murtićevih knjižnih ovitaka i naglašava potrebu za njihovim bibliografskim opisom, prikupljanjem i očuvanjem unutar knjižničnih zbirki.
Autorska prava (c) 2024 Neda Adamović https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Znati što nedostaje, utvrditi kako prevladati prepreke
Ovo izvješće s radionice govori o nedostacima i izazovima s kojima se suočavaju časopisi u dijamantnom otvorenom pristupu. Članovi CRAFT-OA projekta održali su radionicu na OPERAS konferenciji održanoj 2024. u Zadru, Hrvatska. Radionica se usmjerila na tri područja: 1) standarde zajednice, 2) tehničke aspekte i 3) održivost. Radionica je istaknula kako postojeći i novi standardi se istovremeno mijenjaju pod utjecajem zajednica izdavača časopisa u dijamantnom otvorenom pristupu, ali se istodobno pod utjecajem njih i same mijenjaju; zatim govori o potrebi prevladavanja tehničkih nedostataka poticanjem usvajanja tehničkih standarda u zajednici; te o izazovima održivosti koje predstavljaju financijska ograničenja i percipirani nedostatak prestiža časopisa u dijamantnom otvorenom pristupu. Radionica je bila organizirana u dijela, a sudionici radionice identificirali su izazove i raspravljali o strategijama i putovima za prevladavanje tih izazova, kao što su podizanje svijesti o standardima, povećanje vidljivosti i poboljšanje mehanizama financiranja kako bi se osigurala dugoročna održivost časopisa u dijamantnom otvorenom pristupu.
Autorska prava (c) 2025 Dr. Sona Arasteh-Roodsary, Margo Bargheer, Hanna Varachkina https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Pristup izradi biobibliografskog leksikona uz primjere iz knjige Bakarski zaslužnici u 19. i 20. stoljeću
Cilj. Cilj je rada pružiti uvid u leksikografska načela i teorijska polazišta za izradu biografskih i biobibliografskih leksikona. Pristup/metodologija/dizajn. Metodološki, rad se temelji na pregledu i vrednovanju relevantne leksikografske literature, te na iskustvima i zaprekama na koje su autori nailazili u pisanju Bakarskih zaslužnika (Bakar: Grad Bakar, 2023). Daju se detaljni primjeri sastavnih dijelova izrađenih natuknica s obrazloženjima. Opisuje se na koji su se način pronalazili i provjeravali podatci koji su korišteni za izradu pojedine natuknice, posebno u suradnji s djelatnicima baštinskih institucija i pojedincima koji su u rodbinskim ili drugim vezama s osobama uvrštenima u knjigu. Praktična primjena. Osim budućim autorima, rad je namijenjen i studentima informatologije, knjižničarstva i arhivistike, kako bi na jednom mjestu imali uvid u složenost teorijskog okvira i praktičnih postupaka u izradi biografskih leksikona. Budućim autorima lokalnih biografskih leksikona može biti od koristi s obzirom na primijenjenu metodologiju i isticanje zapreka na koje su autori nailazili. Originalnost/vrijednost. Originalnost rada sastoji se u nastojanju da se problematiziraju dosadašnje teorijske spoznaje iz leksikografske heuristike te da se na osnovi konkretnih primjera ilustrira rad na osmišljavanju i izradi lokalnog biografskog leksikona, s posebnim naglaskom na problematiku strukturiranja leksikografske natuknice.
Autorska prava (c) 2024 Srećko Jelušić, Josip Luzer https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Prema reformi vrednovanja znanstvenog rada u društvenim i humanističkim znanostima
Cilj. Ova studija usmjerena je na razvoj kriterija za vrednovanje znanstvenog rada u društvenim i humanističkim znanostima (SSH) kroz projekt GraspOS. Cilj je izmijeniti tradicionalne metode vrednovanja koje se uvelike oslanjaju na bibliometrijske pokazatelje i izraditi preporuke prilagođene SSH zajednici, s posebnim osvrtom na ograničenja trenutnih praksi koje pretežno naglašavaju kvantitativne metrike. Pristup/metodologija/dizajn. Ova istraživanje predstavlja rezultate dobivene kroz tri radionice održane s ispitanicima iz različitih SSH područja. Radionice su omogućile vođene rasprave o vrednovanju temeljenom na vrijednostima, raznolikosti rezultata i uključivanju kvalitativnih pokazatelja u vrednovanje. Prikupljeni podaci analizirani su deduktivnom metodom, s unaprijed definiranim kodovima za analizu. Rezultati. Analiza je utvrdila usuglašeni stav ispitanika o potrebi za izradom uključivijeg okvira za vrednovanje znanstvenog rada koji prepoznaje različite rezultate, pored tradicionalnih članaka u časopisima. Ispitanici su naglasili važnost kvalitativnih mjera, poput recenzije, i predložili korištenje narativnih životopisa kako bi se bolje utvrdili pojedinačni doprinosi. Ograničenja istraživanja. Istraživanje je provedeno unutar specifičnog konteksta pokreta za odgovorno vrednovanje znanstvenog rada (RRA) i projekta GraspOS, koji možda ne predstavljaju u potpunosti cijeli krajolik SSH. Generalizacija rezultata i zaključaka na sve SSH discipline nije moguća. Praktična primjena. Rezultati provedene studije oblikovani su u vidu preporuka za pripremu općih kriterija za vrednovanje znanstvenog rada kako su predložili znanstvenici s područja društvenih i humanističkih znanosti koji su sudjelovali u provedbi istraživanja. Originalnost/Vrijednost. Ovaj rad pruža vrijedne uvide u razvoj pravednijih i učinkovitijih praksi vrednovanja u akademskoj zajednici za širu zajednicu društvenih i humanističkih znanosti.
Autorska prava (c) 2025 Fotis Mystakopoulos, Carol Delmazo https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Potencijal konzervatorsko-restauratorske dokumentacije kao izvora informacija za knjižnični katalog
Cilj. Cilj je rada pokazati kako konzervatorsko-restauratorska dokumentacija može pridonijeti obujmu i vrijednosti informacija koje donosi knjižnični katalog. Konzervatorsko-restauratorska dokumentacija može biti vrijedan izvor informacija pružajući podatke o stanju, povijesti i očuvanju građe. Dostupnost tih informacija promiče transparentnost i posvećenost brizi o kulturnoj baštini. Pristup/metodologija/dizajn. Istraživanje uključuje analizu pravnog okvira, etičkog kodeksa i smjernica kako bi se pokazala odgovornost stručnjaka koji se bave zaštitom kulturne baštine te izdvojene slučajeve knjižničnih i konzervatorskih zapisa izrađenih u Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici u Zagrebu. Osim toga, prikazujemo razvoj konzervatorsko-restauratorske dokumentacije kroz primjere iz povijesti, razvoj pisanih obrazaca i tehnologije uz poseban prikaz kontinuiranog razvoja i strukture baze podataka, odnosno dokumentacijske djelatnosti Odjela Zaštita i pohrana u Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici u Zagrebu. Rezultati. Rad problematizira čest nesrazmjer raznovrsnosti podataka koji se nude korisnicima kroz kataloge i svih podataka koji bi im mogli biti dostupni kada bi se manje baze podataka koje se koriste u svakodnevnom poslovanju knjižica koristile kao izvor za dopunu kataloga. Takva otvorenost dijeljenjem informacija stvara dodatno povjerenje korisnika, ali i dokazuje da je očuvanje kulturne baštine jedan od osnovnih ciljeva knjižnica. Originalnost/vrijednost. Rad predstavlja znanja stečena višegodišnjim radom na konzervatorsko-restauratorskoj dokumentaciji i potencijal dostupnih podataka za knjižnične kataloge i slične sustave. Iako ponekad konzervatorsko-restauratorska dokumentacija može sadržavati osjetljive informacije pa posebnu pozornost treba posvetiti tome što može i treba biti javno dostupna informacija, u praktičnom smislu, ne postoje velike zapreke koje bi spriječile da se informacija o postojanju dokumentacije koristi u knjižničnom katalogu koji je korisnicima i istraživačima osnovni izvor informacija o knjižničnoj građi. S obzirom na vrijednost građe koja se čuva u zbirkama posebne vrste Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu i posebnu pozornost koja se posvećuje njezinu čuvanju, originalnost je i vrijednost nastale konzervatorsko-restauratorske dokumentacije neupitna. Rad donosi analizu i usporedbe zapisa o istoj jedinici baštinske građe koje su izradili knjižničari s onima koje su izradili konzervatori te predlaže mogućnosti objedinjavanja informacija. Dodatno, u radu se iznosi povijesni pregled razvoja konzervatorsko-restauratorske dokumentacije u Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici u Zagrebu što daje uvid budućim istraživačima povijesti konzervacije i restauracije na primjeru nacionalne knjižnice.
konzervatorsko-restauratorska dokumentacija
Nacionalna i sveučilišna knjižnica u Zagrebu
konzervatorsko-restauratoska dokumentacija
Autorska prava (c) 2024 Đuro Singer, Sanda Milošević, Tamara Štefanac https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Postupak integracije knjižničnih podataka u GoTriple
Cilj. Ovaj rad predstavlja primjer suradnje između nacionalne i europske istraživačke podatkovne infrastrukture i usluge koja je namijenjena zajednici. Najprije su pojašnjeni organizacijski i tehnički pristupi, a kasnije su na primjeru suradnje sa sudionicima predloženi načini integracije podataka. Na kraju se raspravlja o mogućem prijenosu i primjeni predstavljenog tijeka rada na druge primjere. Pristup/Metodologija. Nakon zajedničke analize koju su proveli timova Text+ i GoTriple, razvoj namjenskog MARC 21 konektora za SCRE prepoznato je kao optimalna strategija za integraciju sustava Text+ u GoTriple. To je omogućilo uvoz publikacija iz područja društvenih i humanističkih (SSH) znanosti sadržanih u katalogu Njemačke nacionalne knjižnice (DNB) u GoTriple. Ova je odluka također olakšala integraciju relevantnih zbirki SSH-a kojima upravljaju druge knjižnice, budući da je MARC 21 važan standard za katalogizaciju i razmjenu podataka. Rezultati. U ovoj integraciji bilo je nekoliko tehničkih izazova. Prije svega, MARC 21 je složen protokol koji se ne obrađuje lako. U ovom je slučaju upotreba namjenskih softverskih knjižnica otvorenog koda bila osobito korisna. Također se moralo procijeniti i testirati više mogućnosti prije nego što je pronađeno prikladno rješenje za prikupljanje podataka iz DNBa u GoTriple. Originalnost/Vrijednost. Predstavljeni primjer platforme GoTriple i jednog od izvora podataka Text+ (Njemačke nacionalne knjižnice) može poslužiti kao najbolja praksa za integraciju većeg broja podataka iz knjižničnih kataloga u platformu GoTriple. Također pruža model za učinkovitu komunikaciju i primjer suradnje potrebne za procjenu uloženog napora za buduću integraciju podataka u GoTriple na razini nacionalne infrastrukture.
Autorska prava (c) 2025 Luca De Santis, Eva-Maria Gerstner, Reinhold Heuvelmann, Sy Holsinger, Nanette Rissler-Pipka, Angela Vorndran https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Oznake vlasništva i posvete na knjigama Knjižnice obitelji De Franceschi
Cilj. Obitelj De Franceschi imala je svoj posjed i knjižnicu u mjestu Gologorica kraj Pazina. Nakon kapitulacije Italije 1943. odselili su se iz Istre. Njihova je knjižna i arhivska građa najvećim dijelom dospjela u Nacionalnu i sveučilišnu knjižnicu u Zagrebu gdje je desetljećima stajala neobrađena i nedostupna korisnicima. Cilj je ovoga rada predstaviti rezultate analize podataka o prijašnjem vlasništvu i posvetama pronađenim u Knjižnici obitelji De Franceschi, bilježenima u bibliografskom opisu pri sređivanju Knjižnice, te argumentirati njihovu važnost u kontekstu očuvanja i valorizacije kulturne baštine Istre. Pristup/metodologija/dizajn. Istraživanju oznaka vlasništva i posveta Knjižnice prethodilo je višegodišnje sređivanje i bibliografska obrada građe u knjižničnom sustavu Aleph. U polju za napomene upisivali su se i podaci o vlasništvu (ex librisi i autografi) i posvetama. Polje je pretraživo što omogućuje jednostavno i brzo prikupljanje podataka. Odabirom opcije složenog pretraživanja u radnom sučelju kataloga izdvojena je građa Knjižnice unošenjem oznake za lokaciju – PDF (Poklon De Franceschi) i upisivanjem riječi ex libris, autograf ili posveta u polju napomene. Tako dobiveni podaci, ponovljeni za svaku riječ, trebali su se dalje pročistiti jer postoje i primjerci koji nisu iz Knjižnice De Franceschi. Sređeni kvantitativni podaci dalje su se analizirali kvalitativno. Rezultati. U Knjižnici se nalazi 29 publikacija koje sadrže ex librise i 190 autografiranih publikacija. Obitelj De Franceschi nije imala svoj ex libris već je za označavanje vlasništva koristila autograf, najčešće u obliku C. De Franceschi. Uzmemo li u obzir čitavi fond Knjižnice, tek je nešto više od 9 % knjiga s tom oznakom. Nadalje, u Knjižnici se nalaze i 72 posvete čiji su autori najčešće i autori ili urednici poklonjenog djela. Često se na knjizi nalazi više oznaka vlasništva ili u kombinaciji oznake vlasništva s posvetom, što takvo izdanje čini zanimljivijim i bibliofilski vrjednijim. Ograničenja. Knjižna je građa obrađivana u više navrata. Tek od zadnje i najobimnije faze počelo se sa sustavnim unošenjem podataka o oznakama vlasništva i posvetama. Praktična primjena. Predstavljena je i argumentirana vrijednost bilježenja podataka o oznakama vlasništva i posvetama na knjigama u bibliografskom opisu. Originalnost/vrijednost. Do sada su se oznake vlasništva i posvete uglavnom bilježile samo za staru i rijetku knjigu, a rad je pokazao važnost bilježenja tih podataka i za drugi tip građe, naročito za onu koja se nalazi u okviru ostavština.
Autorska prava (c) 2024 Anita Marin https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Posljednjih nekoliko godina znanstvena zajednica počela je gledati na alate za prevođenje temeljene na umjetnoj inteligenciji kao na moguća rješenja za promicanje višejezičnosti u znanstvenoj komunikaciji i samim time uspostavljanju lingvistički uključivijeg okruženja u znanstvenim istraživanjima. Ali pitanje je koliko su te tehnologije održive? Kakav je njihov utjecaj na višejezičnu komunikaciju? Radionica "Iza kulisa strojnog prevođenja: za održivo, etično i suradničko korištenje strojnog prevođenja u višejezičnoj znanstvenoj komunikaciji" imala je za cilj pružiti uvide u glavne izazove povezane s održivosti umjetne inteligencije, s posebnim naglaskom na znanstvenu komunikaciju. Uključujući raznolike potencijalne korisnike kroz interaktivne rasprave i istraživačke podatke, radionica je istaknula važnost razmjene znanja i vještina i djelovanja više dionika za promicanje održivog i informiranog korištenja tehnologija umjetne inteligencije unutar znanstvene zajednice i šire.
Autorska prava (c) 2025 Susanna Fiorini https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Muzikalije iz ostavštine Mirka Cajnera u Knjižnici Muzičke akademije Sveučilišta u Zagrebu
Cilj. Cilj je rada predstaviti djelovanje zborovođe i skladatelja Mirka Cajnera (1910. – 1988.) te muzikalije iz njegove ostavštine koju je 2023. godine Knjižnici Muzičke akademije Sveučilišta u Zagrebu darovala njegova udovica Ljubica Cajner. Pristup/metodologija. Ostavština Mirka Cajnera u Knjižnici Muzičke akademije sastoji se od knjižnične građe i arhivskog gradiva. Knjižnična građa, koju čine tiskane muzikalije, formalno je i sadržajno obrađena u integriranom knjižničnom sustavu ZaKi, dok je arhivsko gradivo za potrebe pisanja ovoga rada pregledano te čeka daljnju obradu. Rezultati. Po dovršenoj obradi muzikalija ustanovljeno je da se u Cajnerovoj ostavštini čuva više od tisuću skladbi i preko 1200 primjeraka građe. Glavninu muzikalija čine svjetovne zborske skladbe hrvatskih skladatelja 19. i 20. stoljeća ili onih koji su s Hrvatskom bili povezani svojom glazbenom djelatnošću, njih čak 80. Osim njihovih autorskih djela, zastupljene su i harmonizacije ili obrade narodnih napjeva. Društveni značaj. Rad rasvjetljava djelovanje skladatelja i zborovođe Mirka Cajnera te značaj koji je ostavio u glazbenom, kulturnom, prosvjetnom i društvenom životu lokalnih zajednica, a time i njegov doprinos cjelokupnoj hrvatskoj kulturnoj baštini. Originalnost/vrijednost. Muzikalije iz ostavštine Mirka Cajnera ovdje se prvi puta predstavljaju stručnoj javnosti, dok arhivsko gradivo donosi dosad nepoznate detalje o predanom i mnogostranom glazbeničkom djelovanju ovog uglednog zborovođe i skladatelja.
Knjižnica Muzičke akademije Sveučilišta u Zagrebu
Autorska prava (c) 2024 Vilena Vrbanić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Promjena kulturne ponude splitskih muzeja nakon pandemije virusa COVID-19
Cilj. Cilj je istraživanja ispitati dugoročne posljedice pandemije COVID-19 na kulturnu ponudu splitskih muzeja te utvrditi način na koji su marketinške strategije doprinijele pretvaranju dramatičnog razdoblja krize u priliku za poboljšanje usluga i učinkovitijeg upravljanja muzejima. Metodologija. Rad se temelji na kvalitativnom istraživanju. Nakon prikupljanja sekundarnih podataka o muzejskoj ponudi grada Splita prije i nakon pandemije, provedeno je pet produbljenih intervjua sa stručnjacima iz područja muzeologije. Na koncu su prikupljeni i uspoređeni javno objavljeni podatci vezani za opseg aktivnosti u mrežnom okruženju prije i nakon pandemije. Rezultati. Nakon početnog šoka izazvanog ograničenjima mobilnosti ljudi tijekom karantene, a koja je drastično smanjila aktivnost muzeja, uslijedila je oštra reakcija uprava muzeja. Potraga za rješenjima za izlazak iz krize pogodovala je rađanju ideja i razvoju strategija koje su dovele do važnih promjena unutar kulturne ponude splitskih muzeja. Istraživanje je posebno istaknulo da je pandemija virusa COVID-19 proširila kulturni sadržaj koji se nudi u mrežnom okruženju, poboljšavajući sposobnost muzeja da dopru do šire publike (osobito u inozemstvu), ali i povećala sklonost javnosti za korištenje digitalnih tehnologija za uživanje u različitim kulturnim sadržajima. Ograničenja. Iako ispitanici, ravnatelji ustanova s velikim iskustvom, predstavljaju mjerodavan izvor informacija, a uzorak od pet muzeja pokriva značajan dio muzejske ponude grada Splita, uključenje preostalih gradskih muzeja, ali i posjetitelja, zasigurno bi donijelo nove značajne spoznaje. Praktična primjena. Analiza uspješno uvedenih promjena i inovacija nakon razdoblja pandemije može potaknuti muzeje (ne samo one u gradu Splitu) na proširenje korištenja novih tehnologija. Iskustvo je pandemije, naime, istaknulo važnost koju društveni mediji imaju u poboljšanju sposobnosti muzeja da komuniciraju s javnošću, dosežu nove potencijalne posjetitelje, čineći iskustvo posjeta muzeju bogatijim i zanimljivijim. Društveni značaj. Ovaj je rad istaknuo kako je marketing podržao reakciju i sposobnost prilagodbe javnosti i uprave muzeja suočenih s ozbiljnom kriznom situacijom. Identificirana rješenja mogu predstavljati smjernice za postupanje u sličnim situacijama i za druge ustanove (primjerice za knjižnice). Originalnost/vrijednost. Rad donosi rezultate istraživanja jednog od rijetkih pokušaja ispitivanja dugoročnih učinaka pandemije na funkcioniranje informacijskih ustanova, poput muzeja i knjižnica.
Autorska prava (c) 2024 Alessandro Gandolfo, Irena Močić Benetti https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Uključivi dizajn korisničkog iskustva mrežnih stranica za osobe starije životne dobi
Cilj. U radu se analizira oblikovanje korisničkog sučelja digitalnog proizvoda s aspekta uključivog dizajna i korisničkog iskustva namijenjenog osobama starije životne dobi (65+ godina). Metodologija. Istraživanje je provedeno od 1. do 13. kolovoza 2023. godine koristeći online anketni upitnik među skupinom ljudi starije životne dobi objavljen na društvenim mrežama. Rezultati. Istraživanje je pokazalo kako se osobe starije životne dobi u velikoj mjeri služe mobilnim uređajima u svrhu pregledavanja sadržaja na društvenim mrežama, praćenja vijesti i komunikacije. Ispitanici imaju dobru razinu samopouzdanja pri interakciji na korisničkim sučeljima, a neki od problema koje su naveli pri korištenju digitalnih usluga i proizvoda bili su nedovoljno istaknuti elementi na sučelju, nemogućnost prilagodbe elemenata tipografije, slab kontrast boje i dr. Pomagala i pomoćne tehnologije koje ispitanici koriste pri interakciji u mrežnom okruženju jesu glasovne naredbe i povećalo za zaslon. Ispitanicima je najviše potrebna pomoć pri registraciji i objavljivanju slikovnih sadržaja na društvenim mrežama (Facebook), pri prvom posjetu mrežnoj stranici, slanju poruka, nemogućnosti navigacije na stranici, instaliranju novih aplikacija, upotrebi stranih jezika, uključivanju GPS-a ili internetskom bankarstvu. Ograničenja. Ispitanici, sudionici u istraživanju, uglavnom su iz Osječko-baranjske županije, pa nisu reprezentativan uzorak na razini RH. Praktična primjena. Teorijske spoznaje i rezultati provedenog istraživanja doprinose boljem razumijevanju komponenti uključivog dizajna korisničkih sučelja, osobito za specifične grupe korisnika. Društveni značaj. Rad doprinosi povećanju svijesti o važnosti prilagodbe digitalnih proizvoda i usluga korisnicima, napose osobama starije životne dobi. Originalnost. Rad donosi rezultate jednog od rijetkih istraživanja o uključivom dizajnu među osobama starije životne dobi i doprinosi povećanju svijesti o potrebi inkluzije u virtualnom okruženju.
Autorska prava (c) 2024 Ena Maurus, Josipa Selthofer https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Izdanja glagoljskih misala u Vatikanu u 17. i 18. stoljeću
Cilj. Cilj je ovoga rada istražiti povijest i povijesne prilike nastanka triju misala izdanih u Vatikanu tijekom 17. i 18. stoljeća, u vrijeme posttridentske liturgijske obnove, pri čemu se nastoje propitati okolnosti koje su tome prethodile kao i sam proces izdavanja svakog pojedinog misala. Pristup/metodologija. U istraživanju se koristi višedimenzionalni pristup te se izdanja misala i njihovi autori stavljaju u povijesni i biografski kontekst. Rezultat je toga sveobuhvatno sintetsko razumijevanje nastanka, evolucije i značaja glagoljskih misala koji su u fokusu ovoga rada. Rezultati. Rad ističe filološki, liturgijski i estetski napor uložen u prevođenje i izdavanje posttridentskih liturgijskih tekstova. Identificira nadalje silazno razdoblje hrvatske redakcije crkvenoslavenskog jezika te ukazuje na političke i ekumenske razloge za rusifikaciju jezične redakcije misala. Unatoč napornom radu koji je uložen, misali nisu bili značajno prihvaćeni među glagoljaškim svećenstvom zbog utjecaja rusifikacije, iako su bili ključni za crkveno-političke i jezične studije te čvrsto postavljeni kao primjer hrvatske glagoljske baštine. Društveni značaj. Glagoljski misali istraživani u radu predstavljaju važno povijesno i kulturno nasljeđe koje ilustrira napore lokalnog svećenstva da očuva i istovremeno prilagodi svoje liturgijske knjige univerzalnim normama Crkve, unatoč političkim i društvenim izazovima. Omogućuje i bolje razumijevanje razvoja crkvene i jezične politike, što može biti korisno za daljnje istraživanje evolucije jezikoslovlja i liturgijske prakse. Misali reflektiraju razdoblje u kojem crkvenoslavenski jezik hrvatske redakcije počinje nestajati zbog prijelaza na rusku redakciju pod utjecajem ekumenskih i političkih razloga. Originalnost/vrijednost. Rad stavlja u fokus širi povijesni kontekst koji je utjecao na izdanja misala, a koji u dosadašnjim istraživanjima nije bio predmet interesa. Daje uvid u crkveno-političke napore i standardizacijske procese unutar Katoličke Crkve kroz prizmu liturgijske i jezične politike koje su imale dugoročne posljedice na kulturno nasljeđe. Jednako tako donosi i kritičko promišljanje o napetostima između lokalnih jezičnih specifičnosti i univerzalnih crkvenih standarda, što je relevantno i u suvremenom dobu.
Autorska prava (c) 2024 Ivan Jordan https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Uloga pokretnih knjižnica u županijskoj knjižničnoj mreži u kontekstu nabave novog bibliobusa Knjižnice i čitaonice „Fran Galović“ Koprivnica
Cilj. Cilj je rada prikazati razvoj mreže pokretnih knjižnica u Koprivničko-križevačkoj županiji, istaknuti izazove u njihovu razvoju, funkcioniranju i financiranju, te naglasiti značaj i važnost postojanja bibliobusnih službi u županiji i Republici Hrvatskoj. Ujedno je cilj prikazati proces planiranja nadogradnje i opremanja novog bibliobusa Knjižnice i čitaonice „Fran Galović“ Koprivnica kao i mogućnosti razvoja programa i usluga s novim vozilom. Pristup/metodologija/dizajn. Istraživanje je uključilo analizu zakonskog okvira za osnivanje i postojanje pokretnih knjižnica, iščitavanje i analizu postojećih statističkih podataka i izvješća o djelovanju narodnih knjižnica u Koprivničko-križevačkoj županiji te o djelovanju koprivničke Bibliobusne službe. Prikazana je izrada novog bibliobusnog vozila čiji su prostor i usluge kreirani na temelju uvida u funkcioniranje pokretnih službi u Hrvatskoj i drugim europskim zemljama, stečenih iščitavanjem stručne literature i osobnim uvidom autorica u rad i razvoj pokretnih knjižnica. Rezultati. Rad problematizira proces i izazove uspostavljanja, održavanja i funkcioniranja mreže pokretnih knjižnica u Koprivničko-križevačkoj županiji. Predstavlja iskustvo i izazove nabave, dizajniranja, nadogradnje i opremanja novog bibliobusnog vozila kao i razvoj programa i usluga koji je omogućen osiguravanjem novog prostora pokretne knjižnice. Originalnost/vrijednost. Iskustva i primjeri izneseni u ovom radu rezultat su dugogodišnje angažiranosti i specijalizacije autorica u području pokretnog knjižničarstva. Rad predstavlja sintezu stručnih znanja stečenih praktičnim radom u organizaciji rada pokretnih knjižnica te neposrednim radom u samom bibliobusu, kao i prikupljanjem informacija i znanja kroz studijske boravke i upoznavanje ovog segmenta knjižničarstva neposrednim osobnim uvidom u rad i opremu te programe bibliobusa u drugim zemljama. Primjer uspostave i djelovanja koprivničke Bibliobusne službe, kao sastavnog i iznimno važnog dijela ukupne županijske mreže narodnih knjižnica u Koprivničko-križevačkoj županiji, te iznesena iskustva u nabavi, nadogradnji i opremanju novog, suvremenog bibliobusnog vozila mogu biti vrlo vrijedan izvor informacija za druge knjižnice koje također planiraju osnovati bibliobusnu službu ili nabavljati vozilo za rad pokretne knjižnice.
Autorska prava (c) 2024 Ana Škvarić, Ljiljana Vugrinec, Valentina Mikec https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Cilj. Cilj je rada istražiti i analizirati nakladničku politiku časopisa za žene „Ženski list“ u razdoblju od 1925. do 1938. godine, kada je glavna urednica bila Marija Jurić Zagorka. Prikazat će se nakladnički koncept, a djelomično i sadržaj lista koji je imao značajan utjecaj na čitateljice u Kraljevini Jugoslaviji i na iseljenice u inozemstvu. Pristup/metodologija. Analiza časopisa provedena je na temelju vizualno najupečatljivijh i/ili važnijih brojeva iz svake godine izlaženja, ukupno 14 brojeva. Analiza obuhvaća sadržajnu analizu te analizu opsega publikacije, količine ilustracija i oglasa, načina navođenja podataka o odgovornosti te grafičke i tematske promjene oblikovanja časopisa. Korišteni su digitalizirani primjerci s portala Stare novine te primjerci koji se čuvaju u Centru za ženske studije. Rezultati. Rad donosi kratak povijesni pregled ženskih časopisa u svijetu, Europi te Kraljevini SHS/Jugoslaviji. Prikazana je djelatnost Marije Jurić Zagorke kao novinarke i urednice, a predstavljeni su i rezultati analize odabranih brojeva Ženskog lista. Specifičnost navedene publikacije leži u tome što je ostvarila velike naklade, a svojim je tematskim i grafičkim oblikovanjem uspjela prodrijeti do čitateljica iz svih društvenih slojeva. Unatoč financijskim poteškoćama zbog neslanja pretplata i ekonomske krize, list je u 14 godina izlaženja pratio novitete uređivanja slikovnih i tekstovnih priloga. Uočen je značajan porast broja ilustracija kao i reklama zbog čega se može zaključiti da je časopis bio usko vezan uz svoju okolinu, posebice uz zagrebačke obrte i radnje. Također se uočava i porast navođenja podataka o autorima uz tekstove i fotografije ili navođenje odakle je izvor preuzet čime je uredništvo pokazalo napredno shvaćanje koncepta intelektualnog vlasništva. Originalnost/vrijednost. Ovaj rad donosi pregled nakladničkih praksi pri uređivanju lista. Osim tehničkih karakteristika, rad pruža djelomičan uvid i u sadržaj lista te ga stavlja u kontekst nakladništva za žene od žena u periodu 1920-ih i 1930-ih godina.
Autorska prava (c) 2024 Marta Ćaćić, Ivana Hebrang Grgić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Cilj. U radu se predstavljaju rezultati istraživanja čiji je osnovni cilj bio ispitati koliko skrbnici osoba s demencijom u Hrvatskoj znaju o toj bolesti te utvrditi njihove informacijske potrebe i načine na koje dolaze do informacija. Metodologija. U istraživanju, koje je provedeno u razdoblju od rujna do studenog 2023. godine, sudjelovala su 53 ispitanika. Ispitanici su bile osobe koje skrbe o osobama s demencijom. Podaci su prikupljeni online upitnikom (metoda snježne grude) koji se s ispitanicima podijelio na Facebook stranici Demencija.net. Rezultati. Ispitanici smatraju da skrbnici osoba s demencijom nemaju odgovarajuću podršku u društvu te su svjesni svojeg manjkavog znanja o demenciji. Najveći broj ispitanika treba informacije vezane uz prava osoba s demencijom i njihovih obitelji i načinima kako ih ostvariti. Najčešće potrebne informacije pronalaze na internetu i u razgovoru s drugim skrbnicima. Gotovo polovica ispitanika potrebne je informacije o demenciji barem jedanput potražila u svojoj lokalnoj narodnoj knjižnici, a više od polovice smatra ih da osobe koje se brinu o svojim članovima obitelji s demencijom u Hrvatskoj ne mogu lako doći do potrebnih informacija. Praktična primjena. Budući da skrbnici osoba s demencijom u Hrvatskoj ne znaju kome se obratiti sa svojim brojnim upitima te su zbog nedostatka odgovarajućeg sustava informiranja usmjereni na neformalne izvore informacijske podrške, ovo bi istraživanje moglo poslužiti kao poticaj narodnim knjižnicama za nabavu građe o demenciji koja bi odgovarala na njihove prepoznate informacijske potrebe. Društveni značaj. Kroz nabavu građe posvećene demenciji (beletristika, slikovnice) za opću populaciju knjižnice mogu pridonijeti senzibilizaciji javnosti o ovoj bolesti i uklanjanju diskriminacije ove skupine u zajednici. Originalnost. Rad donosi rezultate jednog od rijetkih istraživanja posvećenih informacijskim potrebama skrbnika osoba s demencijom te predstavlja značajan doprinos boljem razumijevanju navedene tematike.
Autorska prava (c) 2023 Sanjica Faletar https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Zaštita kulturne baštine u ratnim i poslijeratnim uvjetima 1990-ih
Cilj. Cilj rada je prikazati aktivnosti koje su Dubrovačke knjižnice poduzele za vrijeme i nakon Domovinskog rata kako bi zaštitile svoje baštinske zbirke. Drugi je cilj iznijeti planove u slučaju budućih nepogoda, kao i usporediti uvjete, resurse i opremu dostupne 1990-tih godina i danas. Pristup/metodologija. Rad se temelji na primarnim izvorima, uključujući svjedočanstva iz prve ruke bivše ravnateljice Mirjane Urban i ostalih djelatnika knjižnice te sekundarnim izvorima kao što su službeno izvješće konzervatorice za papir iz Državnog arhiva u Zagrebu koja je provela inspekciju evakuiranih knjiga in situ. Ostali izvori su novinski članci, knjige, službeni dokumenti, doktorske disertacije, fotografije, plan mjera za slučaj opasnosti i drugi. Istraživanje je uključivalo suradnju između knjižničarske i restauratorske struke, kao i pronalaženje, skeniranje i arhiviranje vrijednih povijesnih knjižničnih dokumenata. Rezultati. Rad uspoređuje zaštitu i brigu za baštinske zbirke u tadašnjim ratnim uvjetima s današnjom situacijom te kroz usporedbu i prezentaciju Plana za slučaj opasnosti iz 2020. godine nudi moguća rješenja za buduće izvanredne situacije i načine kako unaprijediti rad u kriznim uvjetima. Originalnost/Vrijednost. Rad daje pregled tridesetogodišnjeg procesa zaštite baštinskih zbirki iz perspektive knjižničara i konzervatora-restauratora. Iskustvo Znanstvene knjižnice Dubrovnik u ekstremnim uvjetima ratnog razaranja i način na koji su novi ljudski, financijski i tehnološki resursi kasnije pomogli nadoknaditi štetu trebalo bi drugim ustanovama poslužiti kao primjer iz prakse kriznog menadžmenta i preventivne zaštite te spriječiti slične događaje.
Autorska prava (c) 2023 Paula Raguz, Tina Di Reda, Damjan Polić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Metapodatkovni standardi za opis građe Kongresne knjižnice
Cilj. Cilj je rada prikaz razvoja metapodatkovnih standarda za opis građe – ili shema metapodataka – Kongresne knjižnice u Washingtonu, SAD, iniciranog ubrzanim razvojem tehnologije i rasta mrežnog okruženja u posljednjim desetljećima. Pristup/metodologija/dizajn. U skladu s ciljem rada, odabrani pristup svodi se na sažeti prikaz razvoja svakog metapodatkovnog standarda Kongresne knjižnice pojedinačno, s naglaskom na sheme metapodataka za opis građe knjižnične zajednice – MARC 21, MARCXML, MODS i MADS. Ovaj pristup omogućava autorima da detaljno analiziraju i ocijene trenutačno stanje metapodatkovnih standarda i njihovu evoluciju kroz vrijeme, kao i da identificiraju izazove i prilike za budući razvoj. Rezultati. Rad pruža sažeti pregled razvoja svakog metapodatkovnog standarda u Kongresnoj knjižnici pojedinačno, s fokusom na sheme metapodataka za opis resursa unutar knjižnične zajednice – MARC 21, MARCXML, MODS i MADS. Također se daje pregled razvoja shema metapodataka za opis izvora u srodnim zajednicama (EAD, VRA Core) te metapodatkovnih standarda za digitalne knjižnice namijenjenih arhiviranju i zaštiti (METS, PREMIS). U radu se raspravlja i o potencijalnim smjerovima daljnjeg razvoja metapodatkovnih standarda u Kongresnoj knjižnici, s osvrtom na projekte vezane za tehnologije semantičkog weba i povezanih podataka (BIBFRAME, MODS/RDF, MADS/ RDF). Ističe se potreba za kontinuiranim poboljšanjem metapodatkovnih standarda kako bi se pružale bolje usluge korisnicima i uskladile s tehnološkim razvojem i potrebama korisnika. Vrijednost. Rad pruža sveobuhvatan osvrt na razvoj metapodatkovnih standarda Kongresne knjižnice, što je iznimno važno za knjižničnu zajednicu i one koji se bave arhiviranjem i očuvanjem digitalnih izvora. Rasprava o mogućim pravcima razvoja metapodatkovnih standarda, posebno u kontekstu semantičkog weba i povezanih podataka, pruža uvid u buduće izazove i prilike za Kongresnu knjižnicu i širu zajednicu. Ovaj rad, u konačnici, pridonosi razumijevanju važnosti i složenosti metapodatkovnih standarda te njihova kontinuiranog razvoja u svjetlu brzih tehnoloških promjena.
Autorska prava (c) 2023 Bernarda Bošnjak, Boris Bosančić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorska prava (c) 2023 Jelena Lakuš https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Prilozi za povijest dokumentalistike i informacijske znanosti
Cilj. U ovom se članku nastoji pregledno i kritički prikazati razvoj dokumentalistike i informacijske znanosti u zemljama njemačkog govornog područja. Budući da do sada, osim na njemačkom jeziku, nije napisan cjelovit pregled o tome kako se razvijala dokumentalistika i kakav je bio njezin odnos prema knjižničarstvu te kako je i kada došlo do promjene paradigme prema informacijskoj znanosti, hrvatskim su stručnjacima takva saznanja uskraćena. Pristup/metodologija. Rad se temelji na kritičkom iščitavanju i interpretaciji objavljene literature, poglavito članaka, izvještaja i prikaza iz časopisa Nachrichten für Dokumentation (od 1990: Nachrichten für Informationswissenschaft), nekoliko drugih njemačkih časopisa i knjiga te proučenih svih sedam izdanja poznatog priručnika Grundlagen für Dokumentation (kasnije: Grundlagen für Informationswissenschaft). Rezultati. Pregledno je izložen razvojni put njemačke, austrijske i švicarske dokumentalistike i informacijske znanosti, ukazano je na probleme i dvojbe s kojima su se stručnjaci iz tih sredina susretali, kao i na nesigurnost oko definiranja novog polja. Rad obilježava i osvrt autorice na nedostatnu argumentaciju razloga koji su doveli do napuštanja izvorno njemačke dokumentalističke paradigme u prilog preuzimanja paradigmi koje su zagovarali stručnjaci iz angloameričke sredine. Ograničenja. Kako je ovaj rad zamišljen kao dio niza o razvoju dokumentalistike i informacijske znanosti u nekoliko utjecajnih sredina (američko-britanskoj, frankofonskoj, germanskoj, ruskoj, odnosno u zemljama bivšeg Sovjetskog Saveza) te utjecaja modela i trendova iz tih sredina na razvoj dokumentalistike i informacijske/ih znanosti na području bivše Jugoslavije, s naglaskom na Hrvatsku, za očekivati je da će do objave ostalih pregleda možda ostati nedovoljno jasne pojedinosti problematizirane u ovom članku. Društveni značaj. U Republici Hrvatskoj prihvaćene su informacijske znanosti kao akademska i znanstvena disciplina 1983. godine, pa je to potaknulo istraživačku znatiželju oko utvrđivanja najranijih izvora spoznaja o razvojnim trendovima u drugoj polovici 20. stoljeća. Ovim istraživanjem pridonosi se razumijevanju okolnosti izrastanja informacijske/ih znanosti kao mladog znanstvenog polja. Originalnost/vrijednost. Istraživanje je provedeno na izvornim materijalima na njemačkom jeziku, a obogaćeno je komentarima i saznanjima autorice koja prati ovo područje od njegova službenog prihvaćanja u hrvatsku akademsku i znanstvenu obitelj do današnjih dana.
Autorska prava (c) 2023 Tatjana Aparac-Jelušić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Metodologija strukture izrade životopisa te kriterija odabira osoba za upis u mrežni biografski leksikon
Cilj. Svrha je članka, kao i motiv za provedbu ovoga istraživanja, utvrditi prikladnost strukture životopisa koji se unose u mrežni biografski leksikon Obrazi slovenskih pokrajin (Lica slovenskih pokrajina). Namjera je i ustanoviti kriterije ili strukturne elemente koji mogu pomoći pri odlučivanju koje će se osobe uključiti u mrežni biografski leksikon. Pristup/metodologija/dizajn. Za analizu strukture zapisa koji se unose u mrežni biografski leksikon, kao i za utvrđivanje kriterija za odabir osoba za unos u mrežni biografski leksikon, korištena je metoda analize sadržaja. Rezultati. Definirani su kriteriji za odabir osoba za upis u mrežni biografski leksikon Obrazi slovenskih pokrajin (OSP) i struktura životopisa na mrežnom biografskom leksikonu OSP. Zaključeno je i da je poželjno da redoslijed strukturnih elemenata bude nepromjenjiv. Također, zaključeno je da je za razvoj biografskih leksikona bitna i suradnja svih ustanova koje mogu pridonijeti kvaliteti biografskih leksikona. Ograničenja. Ograničenje istraživanja predstavljala je činjenica da svaku osobu čiji se životopisi uključuju u mrežni biografski leksikon OSP povezuju biografski jedinstveni podatci, isključivo vezani za život te osobe, pa je teško odrediti jedinstvenu strukturu elemenata. Također, prema našim saznanjima, nema istraživanja koja se bave strukturom životopisa u biografskim leksikonima. Originalnost/vrijednost. Rezultati istraživanja mogu pridonijeti kvaliteti unosa u mrežni biografski leksikon OSP, ali i u druge mrežne biografske leksikone. Kvalitetnija struktura životopisa i stručni kriterij za odabir osoba koje će biti uključene u biografski leksikon morali bi utjecati i na zadovoljstvo korisnika samim portalom. Ovaj je rad i poziv za daljnji istraživački rad na tom području.
Autorska prava (c) 2023 Nina Jamar https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Digitalizacija filmova i odabir filmova za digitalizaciju iz perspektive korisnika
Cilj. Odabir filmova za digitalizaciju u arhivima ima veliki utjecaj na buduće oblikovanje digitaliziranih i virtualno dostupnih filmskih zbirki. S obzirom na odgovornost koju taj zadatak nosi, smatramo zanimljivim istražiti što različiti profili korisnika filmskog arhiva misle o selekciji i digitalizaciji filmova. Pristup/metodologija/dizajn. U tu su svrhu obavljeni strukturirani intervjui s 31 ispitanikom koji pripadaju četirima skupinama korisnika: filmskim istraživačima, filmskim profesionalcima, novinarima/filmskim kritičarima i prošlogodišnjim studentima audiovizualne komunikacije Sveučilišta u Sevilli. Rezultati. Najvažniji rezultati, koji se zapravo ne razlikuju od onoga što je već poznato u području arhivistike, uključuju, s jedne strane, jedinstven stav da je digitalizacija učinkovit način očuvanja audiovizualne memorije i poticanja javnog interesa za filmske zbirke i arhive i, s druge strane, da odabir filmova za digitalizaciju treba biti vođen prema rigoroznim i sustavnim kriterijima, čime se izbjegavaju štetni učinci nasumičnih metoda. Na kraju, ponuđene su neke buduće istraživačke teme. Originalnost/vrijednost. Konzultirana literatura sagledava teme koje se odnose na odabir filmova i digitalizaciju isključivo kroz prizmu arhivistike, odnosno knjižničnih i informacijskih znanosti. Ograničena je na navedena specifična područja znanja i usmjerena na profesionalce i stručnjake iz toga područja. Iz toga razloga moglo bi biti zanimljivo istražiti i druga gledišta i perspektive koje nadilaze čisto tehnički, teorijski ili metodološki pristup očuvanju i brige o filmu.
Autorska prava (c) 2023 María-Ángeles López-Hernández, Francisco-Javier Muñoz-García, Rubén Domínguez-Delgado https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Kako narodne knjižnice donose vrijednost online
Cilj. Razvoj i korištenje digitalnih usluga knjižnica ubrzali su se. Mnoge su knjižnice proširile svoje digitalne usluge kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19. Fizičke su lokacije zatvorene ili su radile sa smanjenim kapacitetom, no knjižnice su nastavile pružati usluge digitalno. Kada su fizičke lokacije ponovno otvorene, razvoj se digitalnih usluga u mnogim knjižnicama nastavio. Većina knjižnica nudi širok izbor digitalnih usluga i mnoge knjižnice proširuju postojeće digitalne usluge. Stoga je važno istražiti kako knjižničari vide digitalne usluge narodnih knjižnica koje se nude u njihovim ustanovama te kako digitalne usluge nadopunjuju ili zamjenjuju usluge u fizičkoj knjižnici. Pristup/metodologija/dizajn. U ovome radu predstavljaju se rezultati istraživanja temeljenog na intervjuu s pet knjižničara iz različitih narodnih knjižnica diljem Danske. Rezultati. Rezultati istraživanja ukazuju na to da knjižničari doživljavaju fizičke i digitalne usluge kao sredstva postizanja istog cilja, dok pažljivo razmatraju sadržaj, ciljanu publiku i platformu kada nude usluge svojim korisnicima. Digitalne usluge vide kao ključni aspekt raison d’etre knjižnice i kao sredstva za privlačenje novih korisnika. Ograničenja istraživanja. Važno je napomenuti da se ovo istraživanje temelji na malom uzorku. Praktična primjena. Razmatraju se implikacije digitalnih usluga narodnih knjižnica te se na temelju rezultata istraživanja donose preporuke. Originalnost/vrijednost. Iako su se mnoga istraživanja bavila percepcijom knjižničara o vrijednosti narodnih knjižnica, ova se studija usredotočuje na percepciju knjižničara o vrijednosti digitalnih knjižnica i na to kako te usluge nadopunjuju ili zamjenjuju fizičku knjižnicu.
Autorska prava (c) 2023 Mare Lundsfryd Nielsen, Marie Cecilie Lensch, Tove Faber Frandsen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Tržište elektroničkih knjiga u Republici Hrvatskoj - pregled snaga, slabosti, prilika i prijetnji s naznakama budućeg razvoja
Cilj. Ukazujući na promjene koje su zahvatile izdavaštvo ubrzanim razvojem informacijsko-komunikacijskih tehnologija, cilj rada temelji na analizi razvoja elektroničke knjige (e-knjige) i elektroničkog nakladništva (e-nakladništvo) kroz povijesnu i teorijsku perspektivu, čime se omogućuje detaljan uvid u trenutno stanje, s indicijama budućeg razvoja u Republici Hrvatskoj. S obzirom na malo tržište i ograničenu dostupnost izdanja na hrvatskom jeziku, kao i nedovoljnu upoznatost korisnika s prednostima e-knjige, ovim radom željelo se sve navedene aspekte objediniti na jednom mjestu s ciljem sistematizacije dostupne literature. Iz tog razloga, članak je koristan nakladnicima i autorima koji nisu još prepoznali sve mogućnosti koje nudi elektronička knjiga, ili nisu u potpunosti shvatili njenu svrhovitost. Pristup/metodologija/dizajn. Primjenjujući metodu analize, sinteze i usporedbe, ovim radom se daje detaljna procjena snaga, slabosti, prilika i prijetnji (tzv. SWOT analiza) elektroničkoj knjizi kao proizvodu e-nakladništva u Republici Hrvatskoj. Sistematičnom analizom do sada objavljene znanstvene i stručne literature, detaljno se navode pozitivne i negativne strane elektroničke knjige, diskutiraju se novi trendovi te daje naznaka budućeg razvoja e-knjige s implikacijama na e-izdavaštvo. Rezultati. Rezultati ''SWOT'' analize pokazuju da elektronička knjiga posjeduje brojne prednosti poput funkcionalnosti i interaktivnosti, a kojima se može pozicionirati kao koristan medij prijenosa informacija i znanja. S druge strane, upravo ovisnost o tehnologiji je njena najveća slabost. Nove prilike leže u novim suradnjama i novim distribucijskim kanalima, no veliku prijetnju pritom predstavlja konkurencija koja na digitalnim kanalima može doći iz cijelog svijeta. Originalnost/vrijednost. Iz navedenog pregleda dosadašnje objavljene literature može se uočiti kako nije još dan pregled snaga, slabosti, prilika i prijetnji e-knjizi u Republici Hrvatskoj. Stoga, postoji potreba za navedenom sistematizacijom da bi se dobio jasniji pregled stanja tržišta knjiga, te uvid u potencijalne smjerove budućeg razvoja.
informacijsko-komunikacijske tehnologije,
Autorska prava (c) 2023 Matea Cvjetković, Goran Kozina https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorska prava (c) 2022 Jelena Lakuš https://creativecommons.org/licenses/by-nc/4.0