The State Archives in Gospić, Croatia/ University of Zadar, Croatia
Znanstveno utemeljen i metodički relevantan sveučilišni udžbenik o usmenoj književnosti Istre i Hrvatskog primorja – značajan prilog proučavanju zavičajne književnosti
Autorska prava (c) 2026 dr. sc. Sanja Vrcić-Mataija https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorska prava (c) 2026 dr. sc. Tin Lemac https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorska prava (c) 2026 dr. sc. Ante Gverić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorska prava (c) 2026 dr. sc. Ivana Kurtović Budja https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Majstorska cesta preko Velebita: prožimanje graditeljske baštine, povijesnog nasljeđa te arhivskog i filatelističkog materijala na relaciji Lovinac – Podprag – Obrovac
Majstorska cesta preko Velebita predstavlja jednu od najznačajnijih povijesnih prometnica u Hrvatskoj i izniman je primjer ranonovovjekovne cestogradnje. Kao prva moderna transvelebitska cesta omogućila je trajnu kopnenu povezanost kontinentalnih i primorskih dijelova zemlje te znatno unaprijedila trgovački, vojni i poštanski promet na relaciji Beč – Zadar. Rad analizira okolnosti njezine izgradnje, tehničke karakteristike trase i graditeljska rješenja, a posebna se pažnja posvećuje pratećim objektima uz cestu, među kojima se ističe crkva sv. Frane u Podpragu pri čemu su uključene analize krajobraznih obilježja i simboličkog značenja prostora Tulovih greda i prijevoja Mali Alan. Zaključno se ističe važnost interdisciplinarnog pristupa u proučavanju teme, utemeljen na povezivanju povijesti, arhivskog gradiva, arheologije, epigrafike, filatelističke građe, graditeljske baštine i kartografskih izvora.
Autorska prava (c) 2026 Marin Buovac https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Pošta u Lovincu u razdoblju od travnja do rujna 1941. godine
U povijesti općenito, pa tako i u onoj poštanskoj, pojačan interes bude razdoblja velikih društvenih promjena – početak/završetak ratnih sukoba te raspad starih i/ili osnivanje novih država. Jedno od takvih razdoblja bilo je i proljeće/ljeto 1941. obilježeno napadom nacističkih snaga na Kraljevinu Jugoslaviju, njezin brzi raspad i osnivanje Nezavisne Države Hrvatske (NDH), povezano s ulaskom talijanske vojske na teritorij Like. U ovom radu prikazane su promjene koje su se odvijale u poštanskom prometu pošte Lovinac u razdoblju tranzicije od travnja do rujna 1941., utemeljene na dostupnom filatelističkom materijalu u vlasništvu autora i drugih kolekcionara. Vojno-politička kretanja i događaji u lovinačkom kraju u tom vremenu kratko su opisani isključivo radi povijesne i društvene kontekstualizacije.
Autorska prava (c) 2026 Davor Šarić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Turistička prezentacija baštine Srednje Like
U radu se tematizira odnos baštine Srednje Like i njezine turističke prezentacije. Srednja Lika obuhvaća jedinice lokalne samouprave Grad Gospić, Općinu Lovinac i Općinu Perušić. Pokrivenost više od trećine površine Srednje Like zaštićenim prirodnim područjima te vrlo mali udio ukupnih nacionalnih kulturnih dobara smještenih u Srednjoj Lici upućuje na znatno veću naglašenost zaštite prirodne baštine u odnosu na kulturnu, što se djelomično objašnjava općenito slabom izgrađenosti prostora, odnosno prostranim očuvanim prirodnim okolišem. Ciljevi rada su kvantitativnom i kvalitativnom analizom turističke prezentacije baštine istražiti kakav je odnos zastupljenosti prirodne i kulturne baštine predstavljene prevladavajućim motivima u turističkim promidžbenim publikacijama te otkriti je li taj odnos sukladan udjelima zaštićenih prirodnih područja i kulturnih dobara u Srednjoj Lici. U tu su svrhu kao reprezentativne vrste turističkih publikacija analizirane razglednice, tiskane brošure i mrežne stranice turističkih zajednica. Rezultati pokazuju da se stvarna veća zastupljenost zaštićene prirodne baštine u Srednjoj Lici najviše odražava u brošurama, dok mrežne stranice uravnoteženije predstavljaju prirodnu i kulturnu baštinu. Pokazalo se također da je odnos između prezentirane prirodne i kulturne baštine sukladan udjelima zaštićenih prirodnih područja i kulturnih dobara.
Autorska prava (c) 2026 Iva Baburić, Ivana Crljenko https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Braća Tomičić – lički generali austrougarske vojske
Od ukupnog broja hrvatskih generala i admirala u vojsci Habsburške Monarhije između 1804. i 1918. čak jednu četvrtinu čine generali i admirali rodom ili podrijetlom s područja Like. Među njima postoji nekoliko primjera znamenite braće generala i admirala od kojih se ističu braća podmaršali Ivan i Ivan Juraj Tomičić. I oni su svoje generalske činove stekli najviše zahvaljujući uspjesima ostvarenim na bojnom polju, temeljem kojih su odlikovani visokim državnim odličjima koja su im priskrbila plemićke titule. Svoju odanost prema rodnom krajuiskazali su odabirom plemićkih pridjevaka, kao i svojim političkim i znanstveno-istraživačkim angažiranjem nakon umirovljenja. Odanost prema hrvatskoj domovini dokazali su pisanjem životopisa hrvatskih ratnih junaka i njihovim objavljivanjem u časopisu Prosvjeta i knjizi o hrvatskim generalima. Sve to im je osiguralo mjesto u čuvenoj knjizi o hrvatskim velikanima Znameniti i zaslužni Hrvati te pomena vrijedna lica u hrvatskoj povijesti od 925 – 1925.
Autorska prava (c) 2026 Boris Trnski https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Likovni prikazi Plitvičkih jezera tijekom 18. i 19. stoljeća
Iako su Plitvička jezera svjetski poznata te se o njima puno pisalo, začuđuje koliko je tema o njima tek površno spomenuto ili nedostatno obrađeno. Jedna od takvih tema su likovni prikazi napravljeni u doba kada fotografski aparati nisu postojali ili nisu postali česti. Ti prikazi Plitvičkih jezera sadrže umjetničku i dokumentarističku vrijednost, a njihovom se analizom mogu dobiti vrijedne spoznaje koje upotpunjuju pisanu riječ.
Autorska prava (c) 2026 Kazimir Miculinić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Recepcija pravaške predizborne agitacije za hrvatski sabor 1884. godine u zadarskom novinstvu
Političko djelovanje Ante Starčevića rasplamsalo je hrvatsku nacionalnu ideju u Dalmaciji. U radu se sažetim prikazom objašnjava političko ozračje i pojava pravaštva u Dalmaciji. Kao izvor za praćenje širenja pravaških idejauzete su ondašnje novine iz glavnog grada austrijske pokrajine Dalmacije, Zadra, koje su bile izravne glasnogovornice političkih grupacija i kao takve idealne za proučavanje tijeka ideoloških strujanja. Autor analizira člankerazličitih ideološko obojenih redakcija koje prenose misao Ante Starčevića i pokret ‘starčevićanstva’ uoči izbora za Hrvatski sabor 1884. godine. Narodni list ne prihvaća u potpunosti pravaške ideje s obzirom na razilaženje po pitanju političkih programa Starčevića i Strossmayera, mecene Narodne stranke u Dalmaciji. Međutim, List je poticao i agitirao jednako za hrvatske stranke neodvišnjake i pravaše u izbornom procesu nasuprot vladajuće Khuenove ‘mađaronske’ stranke. List Katolička Dalmacija don Ive Prodana primjer je preobrazbe vjerskog lista na talijanskom jeziku u izrazito pravaško glasilo klerikalnog usmjerenja na hrvatskom jeziku. Autonomaški Il Dalmata zagovarajući vlastite autonomaške i protalijanske politike vrlo negativno ocjenjuje rad ‘starcevicana’. Dalmatinska javnost pobliže se upoznaje s pravaškim idejama upravo 1880-ih godina i svjedoči rastu popularnosti Stranke prava te žestokoj borbi u Hrvatskom saboru.
Autorska prava (c) 2026 Filip Lenić, mag. educ. hist. https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Milan Japunčić. Intelektualac i Veliki rat: dnevnički zapisi iz ruskog zarobljeništva gimnazijskog profesora Milana Japunčića (1916. – 1918.).
Autorska prava (c) 2025 Marko Kolić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorska prava (c) 2025 Ivica Mataija https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Prenamjena povijesnog objekta iz aspekta projektnog menadžmenta na primjeru Murkovićeva mlina u Gospiću
U okvirima struke projektnog menadžmenta ovim radom1 ukazuje se na postojeće potencijale prenamjene pojedinačnog povijesnog objekta među mnogima koje Republika Hrvatska posjeduje. Provedeno istraživanje temeljeno na metodama i alatima primjenjivima u projektnom menadžmentu dokazalo je kako je revitalizacija objekata zahvaljujući ponajprije riješenim vlasničkim odnosima moguća. Mnogi graditeljski objekti koji su nekad u prošlosti imali veliki značaj danas većinom nisu prepoznati u široj javnosti jer ne pripadaju turistički i kulturno eksploatiranoj baštini. Istraživanje je usredotočeno na Murkovićev mlin u gradu Gospiću, čijom bi se prenamjenom stvorio novi društveno i kulturno prepoznat prostor s muzejsko-galerijskom funkcijom. U radu se kroz idejno projektno rješenje pokušava dotaknuti prve faze odnosno definiranja projekta i njegovih ciljeva. Naglašeni su potencijali koji bi mogli rezultirati uspjehom u samom ličkom kraju i gradu Gospiću. Gledano s pozicije projektnog menadžmenta ovaj projekt bio bi prepoznatljiv i kao turistički fenomen u Republici Hrvatskoj, kroz kojega bi se upoznavale mlađe generacije i educirali turistički djelatnici.
Gospić, Murkovićev mlin, prenamjena, revitalizacija, vlasništvo
Autorska prava (c) 2025 Marin Vlahov https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Izvor za proučavanje odnosa Like i sjeverne Dalmacije u razdoblju od srednjeg vijeka do početka 20. stoljeća u Državnom arhivu u Zadru
U radu se temeljem provedenog istraživanja arhivskoga gradiva Državnog ar hiva u Zadru donosi prikaz dijela pisanih izvora čiji sadržaj zahvaća povijesna zbivanja na području Like, a koji su nastali u vremenskom rasponu od srednjeg vijeka do početka 20. stoljeća. Uz navođenje odabranih primjera isprava, službenih dopisa i drugih zapisa koji se odnose na različite segmente iz prošlosti Like – od crkvene povijesti, pitanja razgraničenja sa susjednim sjevernodalmatinskim područjem, do projekata cestogradnje, nastoji se ukazati na, za istraživače, relevantne arhivske fondove i zbirke te iznijeti pritom nekoliko smjernica za njihovo daljnje pretraživanje.
Lika, Krbava, Dalmacija, arhivsko gradivo, Državni arhiv u Zadru
Autorska prava (c) 2025 Anamaria Perović https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Fotografska djelatnost obitelji Verson u Gospiću
Kronološkim slijedom, počevši od sedamdesetih godina 19. stoljeća, u ovome radu nastoji se prikazati razvoj fotografske djelatnosti u Gospiću kroz djelovanje brojnih fotografa, od amaterskih i putujućih do onih koji su se bavili dokumentiranjem života te onih kojima je fotografija bila profesionalno zanimanje. U nizu zvučnih fotografskih imena koja su se među prvima pojavila u Lici poput Ivana Standla ili Rudolfa Mosingera, posebno je ostalo zabilježeno prezime Verson i to ponajviše zahvaljujući njihovom dugotrajnom i neprekidnom radu. Porijeklom iz Italije, izučivši urarski zanat u Senju, Francesco Verson otisnuo se u svijet gdje je upoznao sve čari fotografskog aparata. Nakon kratkog boravka na Hvaru gdje je započeo svoj samostalni fotografski posao, oko 1893. godine dose lio se i za stalno nastanio u Gospiću i „od urara Francesca postao slikar Franjo“. Nakon trideset godina aktivnog rada očev fotografski posao, kao i društvenu angažiranost nastavili su sinovi Juraj i Anton i tijekom tog vremena posao proširili i izvan granica Gospića i Like, otvorivši poslovnice u Korenici i Senju. Kroz dvije generacije Versoni su u Gospiću djelovali više od pola stoljeća i za to vrijeme načinili tisuće slikovnih zapisa gdje su objektivom uhvatili najznačajnije događaje i poznate osobe koje su posjetile Gospić, ali i bezbrojne privatne trenutke i portrete svojih sugrađana.
fotografija, Verson, slikar, Gospić, atelijer
Autorska prava (c) 2025 Vladimir Šulentić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Lički general Martin Vrkljan od Pilara (1860. – 1937.)
Hrvati imaju vrlo bogatu i slavnu vojnu te ratnu povijest i tradiciju, ali to još nije dovoljno istraženo. Najbolji dokaz tome su hrvatski generali i admirali, koji su proslavili hrvatske ratnike na bojnim poljima diljem Europe. Jedan od njih je i podmaršal austrougarske vojske Martin Vrkljan od Pilara, rodom iz Pilara kraj Sv. Roka. Kao i ostali lički generali i on je generalske činove stekao na bojnom polju i to u vrijeme Prvoga svjetskog rata, za što je odlikovan s dva visoka odličja za hrabrost i zapovijedanje postrojbom u ratnim uvjetima, što mu je osiguralo plemićku titulu. Odanost prema rodnom kraju pokazao je odabirom plemićkog pridjevka „von Pilar“ prema njegovom rodnom mjestu.1 Hrvatsko domoljublje iskazao je djelovanjem u Družbi „Braće Hrvatskoga Zmaja“, čiji je bio aktivni član, za što je stekao zmajski grb i naziv „Zmaj Pilarski“.
Lika, Martin Vrkljan od Pilara, hrvatski general, austrougarska vojska
Autorska prava (c) 2025 Boris Trnski https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Zvona – „Pučka glazba koja povezuje prošlost, sadašnjost i budućnost“ - Prilog poznavanju kulturne povijesti lovinačkoga područja
Na početku Domovinskoga rata župna crkva sv. Mihovila u Lovincu je uništena granatiranjem pri čemu su stradala i zvona. Iako oštećena, zvona svojim natpi sima otkrivaju razdoblje u kojem su nastala i predstavljaju važna pokretna kul turna dobra koja treba adekvatno zaštititi i prezentirati zbog njihova značenja za zajednicu u kontekstu kulture sjećanja, ali i zbog njihova kulturnopovijesnoga značenja. Ovo je potaknulo proširivanje istraživanja dublje u povijest, dozvona koja su im prethodila i uništenja u Velikom ratu (Prvom svjetskom ratu), a onda i na ostala crkvena zvona na lovinačkom području.
Lovinac, Sv. Rok, Ričice, zvona, rekvizicija, Veliki rat, međuraće, Domovinski rat
Autorska prava (c) 2025 Tihana Petrović Leš https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Kazivač: Ante Pavelić, (1909. – 1995.). U ranoj je mladosti postao sljedbenik Radićeva političkog nauka, 1935. god. postao je trnovački seoski starješina, a 1937. god. predsjednik Hrvatske gospodarske seljačke zadruge u Trnovcu. Govorni zapis, kazetofonska vrpca, 1987., snimila Maja Pavelić Runje (sinovka) koja je govor i transkribirala.
Autorska prava (c) 2024 Maja Pavelić Runje https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Neukrotivi zelenoplavi neuki letači Milana Bošnjaka ili uriječivanje neuriječenog
Bošnjak, Milan: Neuki letači, Gospić, Matica hrvatska, 2013. i Bošnjak, Milan: Zelenoplavo, Gospić, Matica hrvatska, 2013.
Autorska prava (c) 2024 Vanda Babić Galić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Promišljanja o globalnim promjenama u odgoju i obrazovanju i očuvanju baštine
Zbornik radova Globalne promjene u obrazovanju i očuvanje baštine Uredništvo: Anela Nikčević-Milković, Jasminka Brala-Mudrovčić, Denis Jurković Sveučilište u Zadru Zadar, 2023., 306 str.
Autorska prava (c) 2024 Marina Franić Šimunić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorska prava (c) 2024 Sanja Vrcić-Mataija https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Jedinstvena kronika 1990-ih iz ondašnje i današnje perspektive jednoga od najznačajnijih ličkih intelektualaca
Bežen, Ante: Zov ranjenog zavičaja: o vremenu Domovinskog rata i poraća iz ličke perspektive, Državni arhiv u Gospiću – Veleučilište Nikola Tesla u Gospiću, 2023.
Autorska prava (c) 2024 Milan Bošnjak https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Politička propaganda 20. stoljeća prikazana kroz plakate (na primjeru arhivskog gradiva)
Ovim radom prikazana je politička propaganda kroz Zbirke plakata brodskog i gospićkog državnog arhiva s osvrtom na stanje u drugim arhivima i Hrvatskom memorijalno-dokumentacijskom centru Domovinskog rata. Kako je politička propaganda služila različitim državnim sustavima vršeći utjecaj na živote ljudi, radom su obuhvaćena razdoblja 20. stoljeća u kojima je ona najizražajnije pokazala svoju moć. To su Prvi i Drugi svjetski rat te periodi stvaranja socijalističke Jugoslavije i Republike Hrvatske. Zanimljivo je kako je politička propaganda služila različitim državnim sustavima te utjecala na živote ljudi. Tijekom Drugog svjetskog rata plakat je postao najmoćniji oblik vizualne komunikacije zahvaljujući kojemu je danas moguće stvoriti predodžbu o političkoj i društvenoj klimi protekloga vremena. Plakati koji se čuvaju u državnim arhivima mogu biti značajan sekundaran izvor povijesnih podataka.
Autorska prava (c) 2024 Katarina Aladrović-Mehandžija, Gordana Slanček, Lara Prpić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
S ambicijom osnaženja vojnokrajiškog autarkičnog gospodarstva podređenog vojnim potrebama, započele su sredinom 18. stoljeća reforme u okviru kojih je Marija Terezija 21. rujna 1767. godine ustanovila novi red za obrtnike u Karlovačkom generalatu, koji se odnosio i na obrtnike s područja Ličke pukovnije. U stožernim mjestima u Vojnoj krajini krajiška uprava naseljavala je strane obrtnike koji su se organizirali u cehove pa su u Karlovačkom generalatu 1. svibnja 1773. godine svi obrtnici pridruženi glavnom karlovačkom cehu. Strani obrtnici pridonijeli su svojim naseljavanjem te obavljanjem svojih obrta širenju gradova koje su naseljavali pa se 60-ih godina 18. stoljeća na širem gospićkom području počinju razvijati ratarska naselja, a u središnjem dijelu grada počinju se otvarati trgovačke i obrtničke radnje. S dolaskom obrtnika i trgovaca stožerno mjesto Ličke pukovnije, Gospić, počinje se intenzivnije naseljavati.
Autorska prava (c) 2024 Joso Vrkljan, Ivan Barić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Grafemsko-fonemski odnosi u tekstu Fojničke kronike (XVII. stoljeće)
Rad se bavi grafemsko-fonemskim odnosima u Fojničkoj kronici s posebnim osvrtom na razlike i sličnosti prema tekstovima franjevačke spisateljske djelatnosti 17. i 18. stoljeća. Najprije se navode oni grafemi koji u Fojničkoj kronici uvijek označavaju isti fonem. Poseban naglasak stavlja se na prikaz pisanja nekih fonema koji se obilježavaju s dva grafema odnosno, u nekim slučajevima, pisanja istim grafemom nekoliko različitih fonema. Tako je vidljivo da se đervom označavaju fonemi /ć/ i /đ/ te da đerv u kombinaciji sa slovima l i n označava palatalne foneme /ļ/ i /ń/. Istim se grafemom obilježavaju fonemi /č/ i /ǯ/. Za obilježavanje fonema /k/ i /o/ upotrebljavaju se po dva grafema, s tim da postoje određena distribucijska pravila njihove uporabe. Glasovna skupina /št/ označava se jednim slovom. Uz vokalno /ŗ/ redovito se pojavljuje popratno slovo a, a fonem /j/ se označava grafemom za jat. Sve navedene osobitosti uspoređuju se sa stanjem kod nekih franjevačkih pisaca iz 17. i 18. stoljeća. Predmet interesa rada nisu samo pisci koji su objavljivali hrvatskom ćirilicom, nego i neki čija su djela objavljena latinicom jer je očit utjecaj latiničnih grafijskih pravila u označavanju nekih fonema u hrvatskoj ćirilici.
Autorska prava (c) 2024 Šimun Novaković https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Grbovi knezova Krčkih i Kurjakovića Krbavskih u kaštelu Grobnik
U radu se analiziraju heraldičke predstave na kruni cisterne u kaštelu Grobnik. Sama kruna cisterne je odavno poznata znanstvenoj javnosti, ali njezina heraldika, iako primarni izvor, nije do sada bila predmetom posebnih istraživanja. Poslije detektiranja nositelja grbova onom rodu knezova Krčkih dat je razvoj heraldike i djelomične primjene, a u slučaju grba Kurjakovića Krbavskih istraživanje je fokusirano na baziliske (zmajeve). Analizirani su mogući utjecaji i povodi za usvajanje baziliska (zmajeva) u heraldiku roda te je zaključeno kako se ne radi o prikazivanju Reda Zmaja kralja Sigismunda. Bazilisk koji proždire čovjeka jasno upućuje na utjecaj Milana i vezu s vladarem iz kuće Sforza pa je utvrđeno da se radi o grbu krbavske kneginje Doroteje, a nositelj drugog grba je vjerojatno njezin brat Bernardin Frankapan.
Autorska prava (c) 2024 Amer Sulejmanagić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Lovinac na razglednicama između 1900. i 1940. godine
Razglednica, kao slikovni objekt u poštanskom prometu, donijela je u drugoj polovini 19. stoljeća novost u obliku širenja vizualne informacije u cilju promocije naselja, geografskog predjela, gospodarske aktivnosti ili značajnih osoba. Na prijelazu iz 19. u 20. stoljeće, nakon prvih izdanja s prikazima većih gradova i važnih turističkih središta Hrvatske, pojavile su se i razglednice manjih sredina pa tako i razglednice Lovinca. U članku su prikazane razglednice Lovinca koje su pouzdano bile u upotrebi u razdoblju između 1902. i 1940. godine, s opisima slikovnog dijela sadržaja. Interpretirane su lokacijski i imenovanjem osoba na slikama koje su bile prepoznate od dostupnih malobrojnih kazivača. Članak je rezultat tridesetak godina sabiranja i potrage autora ovog rada za navedenog građom. Pokazano je kako su za pripremu slikovnog dijela razglednica bili angažirani i poznati fotografi onog vremena, a kao izdavači se pojavljuju tadašnjih veletrgovci, što govori o njihovoj svjesnosti i uključenosti u onovremene trendove.
Autorska prava (c) 2024 Davor Šarić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Gladi i oskudice u Srednjoj Lici u drugoj polovici 18. i prvoj polovici 19. stoljeća – Analiza demografskih pokazatelja iz crkvenih matičnih knjiga
Povijest Like, kao i ostalih krških krajeva naših prostora, obilježena je teškim životom. Ovaj rad analizira trendove nupcijaliteta, fertiliteta i mortaliteta u sedam katoličkih župa Srednje Like i dvije župe Podgorja u razdoblju od 1740. do 1858. godine. Također, dobiveni podatci koriste se kako bi se promotrilo kako je Srednja Lika proživjela dva krizna perioda na razini cijele Europe – osamdesete godine 18. stoljeća i period nakon kraja Napoleonskih ratova (1815. – 1818.). U oba perioda, sinergija društveno-političkih specifičnosti i ekstremnih vremenskih uvjeta djelomično uzrokovanih erupcijama vulkana doveli su do pojave široko raširenih gladi. Situacija u ličkom društvu u navedenim vremenima veoma je suprotna. Osamdesete godine 18. stoljeća jako pogađaju Srednju Liku što potvrđuju i ogromni skokovi mortaliteta te padovi nupcijaliteta te je tijekom cijelog desetljeća prirodni prirast negativan u promatranim župama. Razdoblje nakon Napoleonskih ratova također pogađa ličko društvo, ali ni približno onako žestoko kao što pogađa mnoge krajeve Europe ili neke druge krajeve Habsburške Monarhije. Analiza cjelokupnih trendova potvrđuje kako je Srednja Lika u drugoj polovici 18. i prvoj polovici 19. stoljeća demografski tipično predindustrijsko društvo karakterizirano velikim natalitetom i velikim mortalitetom, pogotovo djece.
Autorska prava (c) 2024 Filip Pavelić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Joso Vrkljan, Lička pukovnija kroz povijest Veleučilište Nikola Tesla i Ogranak Matice hrvatske Gospić, Gospić, 2022.
Autorska prava (c) 2023 Anela Serdar Pašalić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0