The State Archives in Gospić, Croatia/ University of Zadar, Croatia
Milan Japunčić. Intelektualac i Veliki rat: dnevnički zapisi iz ruskog zarobljeništva gimnazijskog profesora Milana Japunčića (1916. – 1918.).
Autorska prava (c) 2025 Marko Kolić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorska prava (c) 2025 Ivica Mataija https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Prenamjena povijesnog objekta iz aspekta projektnog menadžmenta na primjeru Murkovićeva mlina u Gospiću
U okvirima struke projektnog menadžmenta ovim radom1 ukazuje se na postojeće potencijale prenamjene pojedinačnog povijesnog objekta među mnogima koje Republika Hrvatska posjeduje. Provedeno istraživanje temeljeno na metodama i alatima primjenjivima u projektnom menadžmentu dokazalo je kako je revitalizacija objekata zahvaljujući ponajprije riješenim vlasničkim odnosima moguća. Mnogi graditeljski objekti koji su nekad u prošlosti imali veliki značaj danas većinom nisu prepoznati u široj javnosti jer ne pripadaju turistički i kulturno eksploatiranoj baštini. Istraživanje je usredotočeno na Murkovićev mlin u gradu Gospiću, čijom bi se prenamjenom stvorio novi društveno i kulturno prepoznat prostor s muzejsko-galerijskom funkcijom. U radu se kroz idejno projektno rješenje pokušava dotaknuti prve faze odnosno definiranja projekta i njegovih ciljeva. Naglašeni su potencijali koji bi mogli rezultirati uspjehom u samom ličkom kraju i gradu Gospiću. Gledano s pozicije projektnog menadžmenta ovaj projekt bio bi prepoznatljiv i kao turistički fenomen u Republici Hrvatskoj, kroz kojega bi se upoznavale mlađe generacije i educirali turistički djelatnici.
Gospić, Murkovićev mlin, prenamjena, revitalizacija, vlasništvo
Autorska prava (c) 2025 Marin Vlahov https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Izvor za proučavanje odnosa Like i sjeverne Dalmacije u razdoblju od srednjeg vijeka do početka 20. stoljeća u Državnom arhivu u Zadru
U radu se temeljem provedenog istraživanja arhivskoga gradiva Državnog ar hiva u Zadru donosi prikaz dijela pisanih izvora čiji sadržaj zahvaća povijesna zbivanja na području Like, a koji su nastali u vremenskom rasponu od srednjeg vijeka do početka 20. stoljeća. Uz navođenje odabranih primjera isprava, službenih dopisa i drugih zapisa koji se odnose na različite segmente iz prošlosti Like – od crkvene povijesti, pitanja razgraničenja sa susjednim sjevernodalmatinskim područjem, do projekata cestogradnje, nastoji se ukazati na, za istraživače, relevantne arhivske fondove i zbirke te iznijeti pritom nekoliko smjernica za njihovo daljnje pretraživanje.
Lika, Krbava, Dalmacija, arhivsko gradivo, Državni arhiv u Zadru
Autorska prava (c) 2025 Anamaria Perović https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Fotografska djelatnost obitelji Verson u Gospiću
Kronološkim slijedom, počevši od sedamdesetih godina 19. stoljeća, u ovome radu nastoji se prikazati razvoj fotografske djelatnosti u Gospiću kroz djelovanje brojnih fotografa, od amaterskih i putujućih do onih koji su se bavili dokumentiranjem života te onih kojima je fotografija bila profesionalno zanimanje. U nizu zvučnih fotografskih imena koja su se među prvima pojavila u Lici poput Ivana Standla ili Rudolfa Mosingera, posebno je ostalo zabilježeno prezime Verson i to ponajviše zahvaljujući njihovom dugotrajnom i neprekidnom radu. Porijeklom iz Italije, izučivši urarski zanat u Senju, Francesco Verson otisnuo se u svijet gdje je upoznao sve čari fotografskog aparata. Nakon kratkog boravka na Hvaru gdje je započeo svoj samostalni fotografski posao, oko 1893. godine dose lio se i za stalno nastanio u Gospiću i „od urara Francesca postao slikar Franjo“. Nakon trideset godina aktivnog rada očev fotografski posao, kao i društvenu angažiranost nastavili su sinovi Juraj i Anton i tijekom tog vremena posao proširili i izvan granica Gospića i Like, otvorivši poslovnice u Korenici i Senju. Kroz dvije generacije Versoni su u Gospiću djelovali više od pola stoljeća i za to vrijeme načinili tisuće slikovnih zapisa gdje su objektivom uhvatili najznačajnije događaje i poznate osobe koje su posjetile Gospić, ali i bezbrojne privatne trenutke i portrete svojih sugrađana.
fotografija, Verson, slikar, Gospić, atelijer
Autorska prava (c) 2025 Vladimir Šulentić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Lički general Martin Vrkljan od Pilara (1860. – 1937.)
Hrvati imaju vrlo bogatu i slavnu vojnu te ratnu povijest i tradiciju, ali to još nije dovoljno istraženo. Najbolji dokaz tome su hrvatski generali i admirali, koji su proslavili hrvatske ratnike na bojnim poljima diljem Europe. Jedan od njih je i podmaršal austrougarske vojske Martin Vrkljan od Pilara, rodom iz Pilara kraj Sv. Roka. Kao i ostali lički generali i on je generalske činove stekao na bojnom polju i to u vrijeme Prvoga svjetskog rata, za što je odlikovan s dva visoka odličja za hrabrost i zapovijedanje postrojbom u ratnim uvjetima, što mu je osiguralo plemićku titulu. Odanost prema rodnom kraju pokazao je odabirom plemićkog pridjevka „von Pilar“ prema njegovom rodnom mjestu.1 Hrvatsko domoljublje iskazao je djelovanjem u Družbi „Braće Hrvatskoga Zmaja“, čiji je bio aktivni član, za što je stekao zmajski grb i naziv „Zmaj Pilarski“.
Lika, Martin Vrkljan od Pilara, hrvatski general, austrougarska vojska
Autorska prava (c) 2025 Boris Trnski https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Zvona – „Pučka glazba koja povezuje prošlost, sadašnjost i budućnost“ - Prilog poznavanju kulturne povijesti lovinačkoga područja
Na početku Domovinskoga rata župna crkva sv. Mihovila u Lovincu je uništena granatiranjem pri čemu su stradala i zvona. Iako oštećena, zvona svojim natpi sima otkrivaju razdoblje u kojem su nastala i predstavljaju važna pokretna kul turna dobra koja treba adekvatno zaštititi i prezentirati zbog njihova značenja za zajednicu u kontekstu kulture sjećanja, ali i zbog njihova kulturnopovijesnoga značenja. Ovo je potaknulo proširivanje istraživanja dublje u povijest, dozvona koja su im prethodila i uništenja u Velikom ratu (Prvom svjetskom ratu), a onda i na ostala crkvena zvona na lovinačkom području.
Lovinac, Sv. Rok, Ričice, zvona, rekvizicija, Veliki rat, međuraće, Domovinski rat
Autorska prava (c) 2025 Tihana Petrović Leš https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Kazivač: Ante Pavelić, (1909. – 1995.). U ranoj je mladosti postao sljedbenik Radićeva političkog nauka, 1935. god. postao je trnovački seoski starješina, a 1937. god. predsjednik Hrvatske gospodarske seljačke zadruge u Trnovcu. Govorni zapis, kazetofonska vrpca, 1987., snimila Maja Pavelić Runje (sinovka) koja je govor i transkribirala.
Autorska prava (c) 2024 Maja Pavelić Runje https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Neukrotivi zelenoplavi neuki letači Milana Bošnjaka ili uriječivanje neuriječenog
Bošnjak, Milan: Neuki letači, Gospić, Matica hrvatska, 2013. i Bošnjak, Milan: Zelenoplavo, Gospić, Matica hrvatska, 2013.
Autorska prava (c) 2024 Vanda Babić Galić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Promišljanja o globalnim promjenama u odgoju i obrazovanju i očuvanju baštine
Zbornik radova Globalne promjene u obrazovanju i očuvanje baštine Uredništvo: Anela Nikčević-Milković, Jasminka Brala-Mudrovčić, Denis Jurković Sveučilište u Zadru Zadar, 2023., 306 str.
Autorska prava (c) 2024 Marina Franić Šimunić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Autorska prava (c) 2024 Sanja Vrcić-Mataija https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Jedinstvena kronika 1990-ih iz ondašnje i današnje perspektive jednoga od najznačajnijih ličkih intelektualaca
Bežen, Ante: Zov ranjenog zavičaja: o vremenu Domovinskog rata i poraća iz ličke perspektive, Državni arhiv u Gospiću – Veleučilište Nikola Tesla u Gospiću, 2023.
Autorska prava (c) 2024 Milan Bošnjak https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Politička propaganda 20. stoljeća prikazana kroz plakate (na primjeru arhivskog gradiva)
Ovim radom prikazana je politička propaganda kroz Zbirke plakata brodskog i gospićkog državnog arhiva s osvrtom na stanje u drugim arhivima i Hrvatskom memorijalno-dokumentacijskom centru Domovinskog rata. Kako je politička propaganda služila različitim državnim sustavima vršeći utjecaj na živote ljudi, radom su obuhvaćena razdoblja 20. stoljeća u kojima je ona najizražajnije pokazala svoju moć. To su Prvi i Drugi svjetski rat te periodi stvaranja socijalističke Jugoslavije i Republike Hrvatske. Zanimljivo je kako je politička propaganda služila različitim državnim sustavima te utjecala na živote ljudi. Tijekom Drugog svjetskog rata plakat je postao najmoćniji oblik vizualne komunikacije zahvaljujući kojemu je danas moguće stvoriti predodžbu o političkoj i društvenoj klimi protekloga vremena. Plakati koji se čuvaju u državnim arhivima mogu biti značajan sekundaran izvor povijesnih podataka.
Autorska prava (c) 2024 Katarina Aladrović-Mehandžija, Gordana Slanček, Lara Prpić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
S ambicijom osnaženja vojnokrajiškog autarkičnog gospodarstva podređenog vojnim potrebama, započele su sredinom 18. stoljeća reforme u okviru kojih je Marija Terezija 21. rujna 1767. godine ustanovila novi red za obrtnike u Karlovačkom generalatu, koji se odnosio i na obrtnike s područja Ličke pukovnije. U stožernim mjestima u Vojnoj krajini krajiška uprava naseljavala je strane obrtnike koji su se organizirali u cehove pa su u Karlovačkom generalatu 1. svibnja 1773. godine svi obrtnici pridruženi glavnom karlovačkom cehu. Strani obrtnici pridonijeli su svojim naseljavanjem te obavljanjem svojih obrta širenju gradova koje su naseljavali pa se 60-ih godina 18. stoljeća na širem gospićkom području počinju razvijati ratarska naselja, a u središnjem dijelu grada počinju se otvarati trgovačke i obrtničke radnje. S dolaskom obrtnika i trgovaca stožerno mjesto Ličke pukovnije, Gospić, počinje se intenzivnije naseljavati.
Autorska prava (c) 2024 Joso Vrkljan, Ivan Barić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Grafemsko-fonemski odnosi u tekstu Fojničke kronike (XVII. stoljeće)
Rad se bavi grafemsko-fonemskim odnosima u Fojničkoj kronici s posebnim osvrtom na razlike i sličnosti prema tekstovima franjevačke spisateljske djelatnosti 17. i 18. stoljeća. Najprije se navode oni grafemi koji u Fojničkoj kronici uvijek označavaju isti fonem. Poseban naglasak stavlja se na prikaz pisanja nekih fonema koji se obilježavaju s dva grafema odnosno, u nekim slučajevima, pisanja istim grafemom nekoliko različitih fonema. Tako je vidljivo da se đervom označavaju fonemi /ć/ i /đ/ te da đerv u kombinaciji sa slovima l i n označava palatalne foneme /ļ/ i /ń/. Istim se grafemom obilježavaju fonemi /č/ i /ǯ/. Za obilježavanje fonema /k/ i /o/ upotrebljavaju se po dva grafema, s tim da postoje određena distribucijska pravila njihove uporabe. Glasovna skupina /št/ označava se jednim slovom. Uz vokalno /ŗ/ redovito se pojavljuje popratno slovo a, a fonem /j/ se označava grafemom za jat. Sve navedene osobitosti uspoređuju se sa stanjem kod nekih franjevačkih pisaca iz 17. i 18. stoljeća. Predmet interesa rada nisu samo pisci koji su objavljivali hrvatskom ćirilicom, nego i neki čija su djela objavljena latinicom jer je očit utjecaj latiničnih grafijskih pravila u označavanju nekih fonema u hrvatskoj ćirilici.
Autorska prava (c) 2024 Šimun Novaković https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Grbovi knezova Krčkih i Kurjakovića Krbavskih u kaštelu Grobnik
U radu se analiziraju heraldičke predstave na kruni cisterne u kaštelu Grobnik. Sama kruna cisterne je odavno poznata znanstvenoj javnosti, ali njezina heraldika, iako primarni izvor, nije do sada bila predmetom posebnih istraživanja. Poslije detektiranja nositelja grbova onom rodu knezova Krčkih dat je razvoj heraldike i djelomične primjene, a u slučaju grba Kurjakovića Krbavskih istraživanje je fokusirano na baziliske (zmajeve). Analizirani su mogući utjecaji i povodi za usvajanje baziliska (zmajeva) u heraldiku roda te je zaključeno kako se ne radi o prikazivanju Reda Zmaja kralja Sigismunda. Bazilisk koji proždire čovjeka jasno upućuje na utjecaj Milana i vezu s vladarem iz kuće Sforza pa je utvrđeno da se radi o grbu krbavske kneginje Doroteje, a nositelj drugog grba je vjerojatno njezin brat Bernardin Frankapan.
Autorska prava (c) 2024 Amer Sulejmanagić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Lovinac na razglednicama između 1900. i 1940. godine
Razglednica, kao slikovni objekt u poštanskom prometu, donijela je u drugoj polovini 19. stoljeća novost u obliku širenja vizualne informacije u cilju promocije naselja, geografskog predjela, gospodarske aktivnosti ili značajnih osoba. Na prijelazu iz 19. u 20. stoljeće, nakon prvih izdanja s prikazima većih gradova i važnih turističkih središta Hrvatske, pojavile su se i razglednice manjih sredina pa tako i razglednice Lovinca. U članku su prikazane razglednice Lovinca koje su pouzdano bile u upotrebi u razdoblju između 1902. i 1940. godine, s opisima slikovnog dijela sadržaja. Interpretirane su lokacijski i imenovanjem osoba na slikama koje su bile prepoznate od dostupnih malobrojnih kazivača. Članak je rezultat tridesetak godina sabiranja i potrage autora ovog rada za navedenog građom. Pokazano je kako su za pripremu slikovnog dijela razglednica bili angažirani i poznati fotografi onog vremena, a kao izdavači se pojavljuju tadašnjih veletrgovci, što govori o njihovoj svjesnosti i uključenosti u onovremene trendove.
Autorska prava (c) 2024 Davor Šarić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Gladi i oskudice u Srednjoj Lici u drugoj polovici 18. i prvoj polovici 19. stoljeća – Analiza demografskih pokazatelja iz crkvenih matičnih knjiga
Povijest Like, kao i ostalih krških krajeva naših prostora, obilježena je teškim životom. Ovaj rad analizira trendove nupcijaliteta, fertiliteta i mortaliteta u sedam katoličkih župa Srednje Like i dvije župe Podgorja u razdoblju od 1740. do 1858. godine. Također, dobiveni podatci koriste se kako bi se promotrilo kako je Srednja Lika proživjela dva krizna perioda na razini cijele Europe – osamdesete godine 18. stoljeća i period nakon kraja Napoleonskih ratova (1815. – 1818.). U oba perioda, sinergija društveno-političkih specifičnosti i ekstremnih vremenskih uvjeta djelomično uzrokovanih erupcijama vulkana doveli su do pojave široko raširenih gladi. Situacija u ličkom društvu u navedenim vremenima veoma je suprotna. Osamdesete godine 18. stoljeća jako pogađaju Srednju Liku što potvrđuju i ogromni skokovi mortaliteta te padovi nupcijaliteta te je tijekom cijelog desetljeća prirodni prirast negativan u promatranim župama. Razdoblje nakon Napoleonskih ratova također pogađa ličko društvo, ali ni približno onako žestoko kao što pogađa mnoge krajeve Europe ili neke druge krajeve Habsburške Monarhije. Analiza cjelokupnih trendova potvrđuje kako je Srednja Lika u drugoj polovici 18. i prvoj polovici 19. stoljeća demografski tipično predindustrijsko društvo karakterizirano velikim natalitetom i velikim mortalitetom, pogotovo djece.
Autorska prava (c) 2024 Filip Pavelić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Joso Vrkljan, Lička pukovnija kroz povijest Veleučilište Nikola Tesla i Ogranak Matice hrvatske Gospić, Gospić, 2022.
Autorska prava (c) 2023 Anela Serdar Pašalić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Tihana Petrović Leš, Mjesta sjećanja: Sveti Rok i Lovinac Zagreb, Srednja Europa, 2022.
Autorska prava (c) 2023 Marko Kolić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Osnivanje i rad Sabirnog arhivskog centra u Novalji
Sabirni arhivski centar u Novalji započeo je s radom 1. rujna 2009. godine kao sastavnica Državnog arhiva u Zadru. Uz Korčulu, drugi je to sabirni arhivski centar u Republici Hrvatskoj smješten na otoku. Potreba za njegovim osnutkom temeljila se na veličini otoka i broju stvaratelja dokumentarnog i arhivskog gradiva. U članku se opisuje proces njegova osnutka, donose podatci o zgradi u kojoj je smješten, spremišnim kapacitetima, vrsti i strukturi gradiva koje je u njemu pohranjeno te o djelokrugu rada i području nadležnosti.
Autorska prava (c) 2023 Barbara Crnković https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Odgojno-obrazovni programi u zaštićenim područjima Hrvatske – primjeri iz Like
Premda je u svim zaštićenim područjima Republike Hrvatske primarna zaštita prirode, promiču se i njezine znanstvene, kulturne, estetske te odgojno-obrazovne vrijednosti. U tu svrhu u zaštićenim područjima organiziraju se odgojno-obrazovni programi namijenjeni prvenstveno školskoj populaciji. U radu su analizirani odgojno-obrazovni programi u zaštićenim područjima na prostoru Like: u Nacionalnim parkovima Plitvička jezera i Sjeverni Velebit, u Parku prirode Velebit i Pećinskom parku Grabovača (Značajni krajobraz Risovac-Grabovača). U navedenim zaštićenim područjima, kroz edukativne programe istaknuta je vrijednost prirodnih osobitosti s posebnim naglaskom na pojedine oblike krškog reljefa, poput špilja, a predstavljaju se posjetiteljima kako bi se upoznali sa značenjem i ulogom očuvanja pojedinih ekosustava. Cilj ovog rada je analizirati odgojno-obrazovne programe koji se provode u zaštićenim područjima i time ukazati na njihovu važnost za školsku populaciju, posebice programe prikladne za učenike u razrednoj nastavi. Izdvojene su i aktivnosti koje se organiziraju u vidu škole u prirodi, terenske nastave, radionica u prirodi i slično.
Autorska prava (c) 2023 Jadranka Brkić-Vejmelka, Mario Paral https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Topos Like od faktografskog zavičaja do fikcionalnog utočišta – Lika kao primarni zavičaj Branka Ćopića
Malo je pisaca koji su se pozivali na rodni zavičaj kao što je to činio Branko Ćopić. Iako je o toposu Like prvenstveno saznao iz priča svojih majke i djeda, Ćopić se u intervjuima, pismima pa i samim djelima pozivao na Liku kao prvobitni zavičaj. S tom činjenicom, ovaj rad se kreće u dva pravca: prvi dio analizira Ćopićeve intervjue i pisma u kojima govori o toposu Like kao zavičaju, dok se u drugome dijelu rada donose interpretacije motiva Like u Ćopićevim književnim djelima. Iz svih izvora (i fakcionalnih i fikcionalnih) vidno je da je Lika, i kao geografski i kao motivski pojam, predstavljala habitus vrijednosti koje su značajno determinisale opus jednoga od najvećih pisaca južnoslavenskih književnosti.
Autorska prava (c) 2023 Šeherzada Džafić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
U radu se uspostavlja zavičajna poetika jednog od najpoznatijih suvremenih gospićkih pjesnika – Grge Rupčića. Uz biografski i autobiografski kontekst ličkog – rastočkog prostora, životu i djelu Grge Rupčića pristupa se pregledno i analitički, uzimajući u obzir raznolikost autorova književnog (pjesničkog i proznog) te publicističkog opusa. Stilistička analiza Rupčićeve poezije, obilježene emocionalnim i refleksivnim lirskim senzibilitetom, u znaku je prosvjetnog poziva, zavičajnog krajolika i ljudi. Autorov prozni književno-publicistički opus, u kojemu progovara o ličkoj društvenoj i kulturnoj zbilji, kroničarskog je karaktera te satirično-humoristične intonacije. Književno-kritičarski autorov rad usmjeren je književnicima zavičajne provenijencije. Poetski, pjesnički i prozni, esejistički i književnokritički, kao i kroničarski opus Grge Rupčića u znaku je kulturnog, povijesnog, prosvjetnog i književnog imaginarija zavičajnog prostora, a njegova topoanaliza, u znaku poetiziranja zavičaja. Zavičajni kulturirani lirski subjekt, istovjetan autorskom, obilježenom nostalgijom, uspomenama i sjećanjima, u cjelovitom je svom bogatom opusu upisao u voljeni prostor ljudsku vrijednost pretačući njegovu stvarnosnu u poetsko-mitsku dimenziju, ostavljajući neizbrisiv trag u književnom i kulturnom životu Like i Gospića.
Autorska prava (c) 2023 Sanja Vrcić-Mataija https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Premoštenje rijeke Like u Budaku u Gospiću za domicilno stanovništvo se vremenom pokazalo iznimno bitnim, a za graditelje budućeg mosta velikim izazovom. U ovom tekstu kronološki su prikazane radnje i događaji usko vezane za navedeni most kroz razdoblje od sredine 18. stoljeća, pa do današnjih dana s posebnim osvrtom na njegov neizostavni prometni značaj za Gospić i okolicu. Zbog svog smještaja na administrativnom području sela Budak, lokalno stanovništvo prozvalo ga je Budačkim mostom, a kroz povijest je zajedno s ribničkim, bilajskim, kaluđerovačkim i kosinjskim mostovima činio jedan od ključnih prijelaza preko najveće ličke rijeke Like. Prva saznanja o mostu na ovoj lokaciji vezana su za grafičke izvore odnosno vojne karte iz 18. stoljeća, a od druge polovice 19. stoljeća detaljnija proučavanja moguća su zahvaljujući sačuvanoj pisanoj i slikovnoj građi kao i projektnoj dokumentaciji. Važnost mosta je u najvećoj mjeri u tome što se nalazio na najznačajnijoj prometnici za gospićko okružje kojom se Gospić povezivao u smjeru sjevera te smjeru istoka odnosno graničnog područja s Bosnom kod Petrova Sela. Mostom su bosanski trgovci iz bihaćke doline dopremali neophodne živežne namirnice, uglavnom žitarice i kukuruz i spašavali Ličane od gladi. Iz tog razloga nije se smio dopustiti prekid u prometu, pa je sredinom 19. stoljeća izgrađen kvalitetan i čvrst kameni most, koji je Gospićanima pouzdano služio više od osamdeset godina. Da je most imao kvalitetnu osnovu svjedoče i nosivi elementi tj. temelji koji su se u izvornom obliku sačuvali do današnjih dana i kasnije bili glavni oslonac drugim podignutim mostovima.
Autorska prava (c) 2023 Vladimir Šulentić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Crtice iz organiziranog poštanskog prometa u Lici
Povijest organiziranog poštanskog prometa u Lici, a tako i u lovinačkom kraju, usko je vezana uz Vojnu krajinu te su poštanski uredi bili smješteni u mjestima koja su odgovarala vojnim potrebama. U radu se predstavljaju rjeđi filatelistički objekti iz poštanske povijesti lovinačkog kraja u 19. stoljeću. Prvi poštanski uredi na lovinačkom području koji su bili korišteni i za vojnu i za civilnu poštu bili su Mali Halan i Sveti Rok, a kako su oba zatvorena do 1894. godine, rijetki pisani tragovi njihovog postojanja pružaju uvid u tadašnje funkcioniranje pošte kao i neke društvene običaje i procese.
Autorska prava (c) 2023 Davor Šarić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Gladi u Srednjoj Lici u drugoj polovici 18. i prvoj polovici 19. stoljeća – ekološki i gospodarski čimbenici, sposobnost suočavanja i strategije adaptacije
Lika povijesno nosi reputaciju prostora obilježenog siromaštvom i neugodnim vremenskim uvjetima. Ovaj rad analizira sve faktore koji su gurali društvo Srednje Like preko granice gladi. Niske temperature i obilne padaline (posebice snijeg) zimi te dugi periodi suše ljeti u prošlim su vremenima poljoprivredu činili nezahvalnom, pogotovo u okviru ekonomije temeljene na preživljavanju iz godine u godinu kakva je dominirala u 18. i 19. stoljeću. U korelaciji s lošom kvalitetom tla i širokim spektrom demografskih, ekonomskih i društvenih faktora, svi navedeni čimbenici doprinijeli su gladi u Srednjoj Lici u navedenom razdoblju. Državna politika i specifična struktura Vojne krajine također su ograničavali razvoj Like. Stanovništvo Like ipak je uspješno iskorištavalo neke svoje kvalitete kako bi preživjelo periode gladi te je pokazalo i mogućnost adaptacije kako bi se prevenirale gladi u godinama koje su bile pred njima. Fokusiranje na stočni fond, razvoj zadruga i implementaciju krumpira kao važne poljoprivredne kulture pomogli su u preživljavanju stanovnika Like 18. i 19. stoljeća.
Autorska prava (c) 2023 Filip Pavelić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Lički đaci na Kraljevskoj zemaljskoj muškoj obrtnoj školi u Zagrebu u razdoblju od osnutka škole 1882. do 1929. godine
Radom je obuhvaćeno istraživanje arhivske građe nekadašnje Kraljevske zemaljske muške obrtne škole u razdoblju od 1882. do 1929. provedeno u Državnom arhivu u Zagrebu u sklopu kojega su otkrivena imena više od pedeset ličkih pitomaca koji su pohađali tu školu. U tekstu se interpretira dokumentacija o radu ustanove kao i pedagoška dokumentacija (Dnevnici, Imenici, Svjedodžbe) te službeni Izvještaji škole, u kojima se ne navode samo imena učenika već se bilježe i detalji iz vremena njihova školovanja i okolnosti u kojima su se neki od njih nalazili. Metodom sinteze obrađeni su mnogobrojni podatci i istaknute su važne činjenice o školovanju ličkog đaka u Zagrebu. Prikazan je i razvoj obrtnih odnosno šegrtskih škola u Lici krajem 19. i početkom 20. stoljeća. Opisan je sustav školovanja na Obrtnoj školi u Zagrebu kao i život učenika smještenih u internatu škole. Radom je dan doprinos i poticaj istraživanju povijesti obrtnika na području Like.
Autorska prava (c) 2023 Antonia Došen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Hrvatski i lički domoljub, plodan pisac i beskompromisni pravaš
Autorska prava (c) 2023 Ante Bežen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0