U časopisu Miscellanea Hadriatica et Mediterranea Odjela za povijest Sveučilišta u Zadru objavljuju se radovi povijesne tematike i ostalih srodnih područja koji obrađuju jadranske i sredozemne teme te njihovih zaleđa. Časopis će objavljivati i kritike radova koji se bave ovom tematikom. Ne prihvaćaju se već objavljeni radovi ili radovi istodobno ponuđeni nekom drugom časopisu. Prije objavljivanja članci prolaze postupak dvostruko slijepog recenziranja od strane eminentnih stručnjaka. Osim na klasičan način, radovi se mogu prijavljivati putem online prijavnog obrasca (https://morepress.unizd.hr/journals/index.php/mhm/about/submissions). Svi radovi objavljuju se dvojezično, na hrvatskom jeziku i na jednom stranom jeziku (najčešće na engleskom). Od autora se ne traže nikakve naknade za objavljivanje u časopisu. Časopis izlazi jednom godišnje. Časopis je kategoriziran kao a1 hrvatski znanstveni časopis i indeksiran je u podatkovnim bazama: ERIH PLUS, DOAJ, CEEOL i HRČAK. Registriran je kao znanstveni časopis u ANVUR-u (Agenzia nazionale di valutazione del sistema universitario e della ricerca). ISSN: 1849-0670 e-ISSN: 2718-1170 DOI: https://doi.org/10.15291/misc Upute za autore: https://hrcak.srce.hr/upute/upute_autorima_Miscellanea_Hadriatica_et_Mediterranea.pdf Upute za reference: https://hrcak.srce.hr/upute/upute_reference_Miscellanea_Hadriatica_et_Mediterranea.pdf Recenzije. Časopis provodi postupak dvostruko slijepog recenziranja. Radovi nakon zaprimanja prolaze najprije unutarnju uredničku prosudbu, nakon koje se ili vraćaju autoru ili šalju dvama recenzentima (ili po potrebi trima), pri čemu su prethodno uklonjeni svi elementi koji bi mogli pružiti podatke o autoru. Za recenzente se biraju najvrsniji stručnjaci iz teme rada, po mogućnosti vanjski. Recenzenti ne smiju biti u sukobu interesa; ako su uposleni u istoj ustanovi kao i autori, tada ne smiju biti njihovi suradnici niti na bilo koji drugi način uključeni u njihove aktivnosti. Recenzije su pretežito tuzemne. Recenzije se u pravilu provode samo za znanstvene radove. Upute za recenzente: https://hrcak.srce.hr/upute/upute_recenzenti_Miscellanea_Hadriatica_et_Mediterranea.pdf Prva godina izlaženja: 2013. Učestalost izlaženja: jednom godišnje Područja pokrivanja: Interdisciplinarne humanističke znanosti, Arheologija, Povijest umjetnosti, Povijest, Filologija, Znanost o umjetnosti, Etnologija i antropologija, Religijske znanosti (interdisciplinarno polje) U otvorenom pristupu 1. broja (od 23. siječnja 2014.) Prava korištenja: Miscellanea Hadriatica et Mediterranea je časopis u otvorenom pristupu. Sadržaj časopisa u cjelosti je besplatno dostupan. Korisnici smiju kopirati i distribuirati materijal te mijenjati, preoblikovati ili prerađivati materijal sve dok citiraju izvornik na odgovarajući način u skladu s CC BY licencom. Ovo djelo je dano na korištenje pod licencom Creative Commons Imenovanje 4.0 međunarodna. Dokument o izdavačkoj etici i znanstvenoj čestitosti: https://hrcak.srce.hr/upute/etika_hr_Miscellanea_Hadriatica_et_Mediterranea.pdf Urednički odbor Glavna urednica prof. dr. sc. Anamarija Kurilić- Odjel za povijest Sveučilišta u Zadru, Zadar (Hrvatska) Pomoćna urednica doc. dr. sc. Zrinka Serventi - Odjel za povijest Sveučilišta u Zadru, Zadar (Hrvatska) Članovi uredništva prof. dr. sc. Luca Lo Basso - Centar za pomorsku povijest (NavLab), Sveučilište u Genovi (Italija) prof. dr. sc. Wendy Bracewell (London) - Odjel za slavenske i istočnoeuropske studije, University College London, London (Ujedinjeno Kraljevstvo) prof. dr. sc. Ante Bralić - Odjel za povijest Sveučilišta u Zadru, Zadar (Hrvatska) dr. sc. Lenka Blechová Čelebić - Zavod za povijest Češke akademije znanosti, Prag (Češka) prof. dr. sc. Francesco Frasca (Roma) - Sveučilište u Rimu La Sapienza, Rim (Italija) prof. dr. sc. Nenad Moačanin (Zagreb) - Odsjek za povijest, Filozofski fakultet Sveučilišta u Zagrebu; član suradnik Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, Zagreb (Hrvatska) prof. dr. sc. Nikola Samardžić - Odsjek za povijest Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Beogradu, Beograd (Srbija) prof. dr. sc. Marjeta Šašel-Kos - Institut za arheologiju Znanstveno-istraživačkog centra Slovenske akademije znanosti i umjetnosti, Ljubljana (Slovenija) izv. prof. dr. sc. Valentina Šoštarić - Odjel za povijest Sveučilišta u Zadru, Zadar (Hrvatska)
Autori se trebaju potruditi napisati u potpunosti izvorni rad, a ako su koristili rad i/ili riječi drugih, precizno prenijeti citiranja ili navođenja. Plagijati u svim oblicima predstavljaju neetičko izdavačko ponašanje koje nije prihvatljivo. Plagijati se pojavljuju u mnogo oblika, od “podvaljivanja” tuđih radova kao autorovih vlastitih, prepisivanja ili parafraziranja bitnih dijelova tuđih radova (bez navođenja izvornih autora) do prisvajanja rezultata tuđih istraživanja. Autori se obvezuju ishoditi dozvolu od nositelja autorskih prava za objavljivanje ilustracija, fotografija, tablica i sličnih materijala zaštićenih zakonima o autorskim pravima. Materijale zaštićene autorskim pravima dopušteno je reproducirati jedino uz odgovarajuće dopuštenje i zahvalu.
Autorska prava (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
Vladimir Filipović, Politička povijest XX. stoljeća: pregled odabranih političkih procesa (1914. – 1990.)
Priručnik Politička povijest XX. stoljeća napisan je kao pregledni tekst za sve zainteresirane studente politologije, ali i povijesti, te za širu javnost. To je jasan i koncizan uvod u krupne političke procese u „kratkom“ 20. stoljeću, omeđenom početkom Prvog svjetskog rata i slomom komunističkog sustava 1989./1990. Već u „Predgovoru“ autor je jasno naznačio da njegov tekst neće biti opterećen brojnom faktografijom: „To znači da je za ovu knjigu važnije da čitatelj shvati zašto se nešto dogodilo (istaknuo autor) nego kako se i kada dogodilo. To ne znači, naravno, da je nevažno kako se i kada nešto dogodilo, ali prioritet imaju uzroci i posljedice (istaknuo autor), odnosno analiza.“ (str. 11). Tog se načela autor dosljedno držao i tako je omogućio da se izrazito kompleksna i komplicirana događajnica 20. stoljeća na relativno prohodan način predstavi čitatelju. Tome je pridonijela njegova odluka da izvrši diferencijaciju važnih od manje važnih procesa i da se posveti samo prvima. Odmah treba naglasiti da je djelo, sukladno naslovu, fokusirano na političku povijest, stoga ovdje nećete naći mnogo o gospodarstvu, financijama, vojsci ili demografiji pojedinih zemalja.
Autorska prava (c) 2025 Ante Bralić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Antun Baće, Arhitektura Dubrovnika između dva svjetska rata
Knjiga Arhitektura Dubrovnika između dva svjetska rata, autora Antuna Baće, vrijedan je doprinos istraživanju urbanističke i arhitektonske povijesti grada što potvrđuje i prestižna nagrada Društva povjesničara umjetnosti 2023. godine. Naime, knjiga je značajna zbog toga što usmjerava pažnju akademske zajednice, ali i šire publike, na razdoblje u arhitektonskoj povijesti Dubrovnika koje je uvelike zanemareno. Dubrovnik je, razumljivo, najčešće percipiran kroz prizmu svoje srednjovjekovne i novovjekovne baštine, dok arhitektonska ostvarenja nastala između dvadesetih i četrdesetih godina prošlog stoljeća rijetko zauzimaju mjesto u kolektivnoj svijesti. Iako se to ne mora nužno promijeniti, autorova analiza i valorizacija ovog arhitektonskog nasljeđa zaslužuju posebno priznanje. Njegovim istraživanjem Dubrovnik dobiva još jednu dimenziju svoje bogate povijesti, a njegova arhitektonska panorama postaje slojevitija, raznovrsnija i kompleksnija.
Autorska prava (c) 2025 Ines Kajdiž https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Nepoznate hladnoratovske analize Ante Pavelića
U ovom radu autori analiziraju neistražene tekstove Ante Pavelića, koji su objavljivani pod pseudonimom „Planina“ u emigrantskom glasilu Hrvatska u razdoblju od 1950. do 1957. godine. Tekstovi se fokusiraju na hladnoratovske međunarodne odnose i poziciju hrvatskog naroda u tom kontekstu. Pavelićevi tekstovi, motivirani njegovim ratnim porazom i slomom Nezavisne Države Hrvatske, često obrađuju ključne političke teme poput odnosa između SAD-a, Sovjetskog Saveza i Velike Britanije, s posebnim naglaskom na potrebi suprotstavljanja komunizmu. Pavelić izražava kritičke stavove prema pojedinim političkim grupacijama u zapadnim zemljama prikazujući ih kao odgovorne za širenje sovjetskog utjecaja. U svojim analizama Pavelić se prvenstveno fokusira na politiku Sjedinjenih Američkih Država prikazujući ih kao glavnog aktera u borbi protiv komunizma. S druge strane, Pavelićev stav prema Sovjetskom Savezu i komunističkom bloku ostaje nepokolebljivo negativan, karakteriziran strahom od globalne komunističke ekspanzije. Smatra da se komunizmu ne može vjerovati, a svaku inicijativu za mir tumači kao pokušaj prijevare i manipulacije. Pavelić promatra Jugoslaviju kroz prizmu Tita kao sovjetskog agenta koji, unatoč prividnom sukobu s Moskvom, ostaje privržen SSSR-u.
Autorska prava (c) 2025 Branko Kasalo , Ante Delić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Protukomunistička „reakcija“u Dubrovniku i djelovanje Frana Kolumbića
U prvim godinama nakon Drugog svjetskog rata na većem dijelu hrvatskog prostora javljali su se vojni i politički oblici protukomunističkog otpora. Iako će djelovanje gerilskih križarskih skupina biti okončano početkom 50-ih god. 20. st., političke ilegalne organizacije nastavile su djelovati i nakon tog razdoblja. Ovaj je rad osvrt na jednu takvu grupu koja je djelovala u Dubrovniku 1953. i 1954., a čiji su članovi razotkriveni u srpnju 1954. i zatim osuđeni na zatvorske kazne. Riječ je o grupi s kojom je osuđen i istaknuti dubrovački HSSovac Frano Kolumbić čiji se dosje se čuva u Državnom arhivu u Splitu. Na temelju analiziranih podataka može se uočiti da je Kolumbićev slučaj potrebno pozicionirati u širi kontekst hrvatskog političkog protukomunističkog otpora tijekom 50-ih godina 20. stoljeća, naročito iz perspektive „ideološke izgradnje“ poslijeratne generacije sveučilištaraca u kojoj su značajnu ulogu mogli odigrati nekadašnji HSS-ovci.
Autorska prava (c) 2025 Blanka Matković https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Karta mletačko-osmanskog razgraničenja u dijelu sjeverne i u srednjoj Dalmaciji iz 1588./1589. godine
Među povijesnim izvorima koji omogućuju prijedloge rekonstrukcije mletačko-osmanskih razgraničenja na sjeveroistočnoj obali i u jadranskome zaobalju u ranome novom vijeku osobito se ističu stare karte. One su kao grafički prikazi prostornih odnosa prvorazredan povijesni izvor geografskih podataka. Takva je i rukopisna karta nepoznatoga autora na kojoj je prikazano mletačko-osmansko razgraničenje poslije Ciparskoga rata u dijelu sjeverne i u srednjoj Dalmaciji. Karta se čuva u fondu Miscellanea – Materie miste e notabili Državnoga arhiva u Veneciji, a dosad nije bila predmetom znanstvenih i stručnih istraživanja. Manje u pogledu prirodno-geografskih sadržaja, a više u pogledu prikaza naselja, utvrda, prometnica i, posebno, granica, važno je svjedočanstvo o poznavanju topografije obalnoga i zaobalnoga dijela šibenske, trogirske i splitske komune kao strateški važnih dijelova mletačkoga Stato da Mar, izloženih osmanskim vojnim i pljačkaškim pohodima i teritorijalnim posizanjima.
Autorska prava (c) 2025 Kristijan Juran , Josip Faričić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Opažanja o prvoj supruzi ugarskog kralja Karla I.
Dugo je među svim povjesničarima bilo općeprihvaćeno da je ugarski kralj Karlo I. imao tri žene: Mariju od Bytoma, Beatricu Luksemburšku i Elizabetu Poljsku, što je potkrijepljeno najvažnijim narativnim izvorom o njegovoj vladavini, takozvanom Bečkom ilustriranom kronikom. Međutim, 1988. godine mađarski medievalist Gyula Kristó – na temelju novih izvora, Descriptio Europae Orientalis i povelje koju je izdao sam kralj – iznio je novu teoriju koja je tvrdila da je Karlo I. imao četiri žene. Prema njemu, prva je supruga nedostajala u starijim istraživanjima, a trebala bi biti identificirana kao kći kneza Lava II. od Galicije (Halych). Iako su Kristóovo mišljenje kritizirali uglavnom poljski povjesničari, ono je općeprihvaćeno među mađarskim povjesničarima srednjeg vijeka. Unatoč raspravama i istraživanjima o Karlovoj vladavini koja su u tijeku, točan datum vjenčanja i motiv ugarsko-galicijskog saveza još uvijek su nejasni. U radu se, u potrazi za dokazima o dataciji, najprije ispituju izvori koji spominju suprugu iz Galicije, zatim se detaljno iznosi Kristóovo mišljenje i njegov spor sa Stanisławom Srokom te doprinosi drugih povjesničara koji su pridodali nove argumente i poglede na temu prve supruge nakon spomenute svađe, a na kraju se ocrtavaju neki novi pogledi vezani za savezništvo te datum sklapanja braka.
Autorska prava (c) 2025 Veronika Rudolf https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Legionari iz porajnskih provincija u Dalmaciji
U Dalmaciji su otkriveni malobrojni natpisi legionara čije su postrojbe bile smještene u Gornjoj i Donjoj Germaniji. Nekoliko vojnika i veterana u vremenu između sredine 1. stoljeća i završetka principata pripadalo je legiji VIII Augusta koja je bila građevinski aktivna u logoru Burnumu. Iz legije XXII Primigenia i legije XXX Ulpia victrix potvrđen je po jedan veteran, a iz legije I Minervia bio je centurion u službi prepozita kohorte I Belgarum. Ovaj rad pokušat će rasvijetliti karakter prisutnosti tih vojnika i veterana u Dalmaciji, odnosno način na koji je provincija bila povezana s legijama u porajnskim provincijama.
Autorska prava (c) 2025 Ivan Matijević https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Autorska prava (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
Antonija Mlikota, Zadar – obnova i izgradnja nakon razaranja u Drugome svjetskom ratu
Ova knjiga, vjerojatno poznata većini čitatelja ove recenzije, ima veliku važnost ne samo za akademsku zajednicu već i za sve koji su povezani s gradom Zadrom ili su zainteresirani za njegovu povijest. Nema svaki grad takvu čast – biti tema jednog vrlo detaljnog i opsežnog istraživanja, koje se odnosi na razdoblje između 1944. i 1967. godine, jedne vrlo posvećene i cijenjene znanstvenice. Činjenica da je autorica, izvanredna profesorica Antonija Mlikota, nagrađena godišnjom nagradom Ministarstva znanosti i obrazovanja za izniman znanstveni doprinos 2022. godine, dodatno potvrđuje važnost njezina rada.
Protukomunistički otpor u Dubrovniku (1945.)
Na osnovi izvornih arhivskih dokumenata iz Državnog arhiva u Splitu, u ovom se radu daje kratki prikaz poslijeratne komunističke represije, protukomunističkog otpora i progona svećenstva na području grada Dubrovnika. Poseban je naglasak na slučaju dominikanca fra Dominika Barača koji je u lipnju 1945. osuđen na kaznu smrti strijeljanjem koja je izvršena 17. studenoga iste godine u Trogiru. U ovom radu autorica se fokusira na djelovanje konavoskih križara pod vodstvom nekadašnjeg HSS-ovca Pere Bakića i njihove kontakte s Baračem zbog kojih je i formalno osuđen.
Tranzicija svećenstva s istočne obale Jadrana prema Veneciji u drugoj polovini 18. stoljeća
U radu se na temelju arhivske građe pohranjene u Archivio storico del Patriarcato di Venezia u Italiji razmatra tranzicija svećenstva s prostora istočne jadranske obale u Veneciju u drugoj polovini 18. stoljeća, s naglaskom na svećenstvo dalmatinskih biskupija. Temeljni je cilj rada pokrenuti raspravu o uzrocima i razlozima relativno učestalih i brojnih putovanja svećenstva prema Veneciji u 18. stoljeću, prikazati u kojim su mletačkim gradskim sredinama stanovali te ukazati na pastoralni i edukativni angažman hrvatskoga svećenstva u Veneciji tijekom 18. stoljeća. Na kraju rada priložena je tablica s naznačenim imenima i prezimenima svećenika zabilježenih u istraženoj građi, njihovim podrijetlom i (nad)biskupijskom pripadnosti.
Astareja srednjovjekovnoga Zadra prema ageru rimskoga Jadera
Zasluge za razumijevanje problema povezanih s površinom centuriranog agera (ager centuriatus) kolonije Jader i astareje srednjovjekovnoga Zadra pripadaju bez sumnje Mati Suiću. Autor se osvrće na Suićeve rezultate i ističe valjanost većine njegovih zaključaka. Ipak postojećoj dokumentaciji na kojoj je Suić temeljio svoje zaključke dodaje neke srednjovjekovne i novovjekovne izvore koji svjedoče o tome da je limes kolonije Jader bio na Miljašića jarugi, a ne na crti Bokanjac, Crno, Babindub kako je to predviđao Suić. Iako je ovim istraživanjima zadarski ager centuriatus ostao gotovo nepromijenjen, udvostručena je ukupna površina zadarskoga agera jer je u njega sada uključena južna polovica ukupne površine Bokanjačkoga blata, a jednako tako i lijeva obala Miljašića jaruge.
Prilog poznavanju naseljenosti Karina od prapovijesti do kraja ranog srednjeg vijeka
U svjetlu rezultata recentnih sustavnih arheoloških istraživanja na položaju Slana u Gornjem Karinu u radu se razmatra razmještaj naseljenosti na teritoriju rimskodobnog Korinija (Corinium) od najranijih povijesnih razdoblja do kraja ranog srednjeg vijeka. Pri rekonstrukciji naseljenosti korišteni su podatci objavljeni u vidu izvješća s arheoloških istraživanja šireg teritorija zajednice od sredine 20. stoljeća do danas, upotpunjeni informacijama povijesnih izvora o političkim i vojnim zbivanjima na širem području. Premda se za pojedina povijesna razdoblja materijalni ostatci pojavljuju tek sporadično, oni nam ipak zorno svjedoče o kontinuitetu života i gustom rasporedu naseljenosti promatranog prostora od najranijih povijesnih razdoblja.
Autorska prava (c) 2024 Marina Jurjević , Krešimir Baljkas https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
Autorska prava (c) 2023 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
Mattia Vitelli Casella, La Liburnia settentrionale nell’antichità: geografia, istituzione e società, Studi di Storia della Rivista Storica dell’Antichità 21
Bologna: Pàtron Editore, 2021., 456 stranica, 10 slika. ISBN: 9788855535373
Autorska prava (c) 2023 Palma Karković Takalić https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
Felicity Hill, Excommunication in Thirteenth–Century England: Communities, Politics, and Publicity
Oxford: Oxford University Press, 2022., x + 344 stranice, glosarij, 2 apendiksa, i indeks. ISBN: 9780198840367
Autorska prava (c) 2023 Petra Vručina https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
Na autorov zahtjev objavljujemo ispravke rada Boris Havel, Jeruzalem u ranoislamskoj tradiciji / Jerusalem in Early Islamic Tradition, Miscellanea Hadriatica et Mediterranea, 5, 2018, 113-179. https://doi.org/10.15291/misc.2748.
Autorska prava (c) 2023 Boris Havel https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
Autorska prava (c) 2023 Zlatko Begonja, Luka Knez https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
Komunistička represija u Splitu (1945. – 1948.)
Na osnovi izvornih arhivskih dokumenata iz Državnog arhiva u Splitu u ovom se radu daje kratki prikaz poslijeratne komunističke represije, zarobljeničkih logora i progona svećenstva na području grada Splita i šire okolice. Poseban je naglasak na slučaju fra Petra Turkalja, gvardijana Samostana sv. Josipa, koji je početkom 1946. osuđen na 12 godina zatvora s prisilnim radom. Turkalj je umro za vrijeme izdržavanja kazne u KPD-u Stara Gradiška, a njegovu je presudu u listopadu 2022. poništio Županijski sud u Splitu.
Autorska prava (c) 2023 Blanka Matković https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
O padu aviona B 24 liberator kod sela Brnjica
Ovaj se rad bavi događajem od 13. listopada 1944. godine kada se američki bombarder tipa B 24 H Liberator, serijskog broja 41-28866, srušio nedaleko od sela Brnjice u šibenskom zaleđu. Zrakoplov je oštećen djelovanjem njemačke protuzračne obrane iznad gradova Beča i Graza. Budući da pri povratku nije mogao pratiti leteću formaciju s ostalim zrakoplovima iz skupine, pilot je procijenio da se neće uspjeti vratiti u matičnu luku te je odlučio da se posada spasi skokom s padobranima, dok se zrakoplov nedugo nakon toga srušio. Svih 11 članova posade preživjelo je pad. Devetoricu je ubrzo ustaška vojska uhvatila i poslala u Drniš odakle su dalje prebačeni u njemačke kampove za savezničke zarobljenike. Ostala dva člana posade preuzeli su partizani, koji su im previli rane i nakon nekog vremena otpratili do otoka Visa. Do tih podataka došlo se uzimanjem izjava svjedoka događaja, terenskim obilaskom mjesta pada te analizom pronađenih dijelova zrakoplova. Uz još nekoliko pisanih izvora o tom događaju, najveću ulogu pri identifikaciji zrakoplova i posade imali su deklasificirani dosjei Američkog ministarstva rata, Missing air crew report (MACR) te Escape and Evasion report (E&ER).
Autorska prava (c) 2023 Andrija Nakić https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
Migracije Morlaka / Vlaha na zadarskom pograničju tijekom 15. i 16. stoljeća, s posebnim osvrtom na vransko područje te pojavu Morlaka Istrijana / Vlaha Istre
Demografska povijest Dalmacije i njezina zaleđa u kasnom srednjem i ranom novom vijeku bitno je obilježena migracijama i privremenim ili trajnim doseljenjima većih skupina morlačkog (vlaškog) stanovništva. Vranski je prostor u tom pogledu, a isto se može reći i za čitavu zadarsku regiju, slabo istražen, posebice kada je riječ o 15. i 16. stoljeću. Ovim ćemo prilogom nastojati ispuniti barem dio te historiografske praznine, usredotočujući se na period od četrdesetih godina 15. stoljeća do početka Ciparskog rata 1570. godine. U prvom ćemo dijelu rasprave razmotriti arhivske vijesti o sezonskim migracijama morlačkih katuna, koji su često zimi iz svojih staništa u hrvatskom zaleđu dolazili na mletačke pašnjake u okolici Vrane. Potom ćemo se posvetiti migracijskim procesima uzrokovanim osmanskim osvajanjima, pri čemu ćemo posebno pratiti tragove morlačke populacije poznate pod nazivom Vlasi Istre ili Morlaci Istrijani, koja je od 20-ih god. 16. st. davala demografski pečat pograničnom prostoru šireg zadarskog zaleđa, obremenjenog mletačko-osmanskim trvenjima i ratnim sukobima.
Autorska prava (c) 2023 Kristijan Juran https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
Prostorna terminologija s ninskog natpisa (CIL 3, 14322)
U radu se analizira ninski natpis (CIL 3, 143224) u kojem se najviše pozornosti posvećuje upotrijebljenoj prostornoj terminologiji i njezinu značenju. Tri prostorna termina (taberna, pergula, maenianum) s ninskog natpisa uspoređuju se s prostornom terminologijom s dva pompejska natpisa (CIL 4, 138; CIL 4, 1136). Cilj je rada ukazati na to da je upotreba tih naziva u antičkom Ninu bila odraz rane i intenzivne romanizacije u kojoj su upotrijebljeni termini korišteni u javnoj, a onda zasigurno i u privatnoj gradnji. Takvi nalazi izuzetno su rijetki, što povećava značenje ninskog natpisa, a koji se zahvaljujući tome može smjestiti uz bok spomenutoj pompejskoj epigrafskoj baštini.
prostorna terminologija (taberna, pergula i maenianum)
Autorska prava (c) 2023 Sanja Kirchhoffer https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
Autorska prava (c) 2022 Anamarija Kurilić https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
(Zenica, 14. travnja 1954. – Bihać, 15. kolovoza 2021.)
Autorska prava (c) 2022 Milorad Pavić https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
(Korčula, 13. svibnja 1935. – Rijeka, 13. prosinca 2020.)
Autorska prava (c) 2022 Sandra Uglešić https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
Mateo Bratanić, Pomorstvo Dalmacije u 19. stoljeću: otok Hvar u tranziciji, Zadar – Stari Grad: Sveučilište u Zadru – Muzej Staroga Grada, 2020. / Milorad Pavić, Vještina plovidbe: navigacija svjetskim morima u doba velikih geografskih otkrića, Zadar: Sveučilište u Zadru, 2021.
Među nedavno objavljenim izdanjima Sveučilišta u Zadru dvije su monografije djelatnika Odjela za povijest s tematskim odrednicama iz znanstvene grane pomorske povijesti. Knjiga dr. sc. Matea Bratanića, izv. prof., Pomorstvo Dalmacije u 19. stoljeću: otok Hvar u tranziciji te knjiga dr. sc. Milorada Pavića, red. prof., Vještina plovidbe: navigacija svjetskim morima u doba velikih geografskih otkrića još su jedan plod dugogodišnjega kontinuiteta znanstvenoistraživačkoga pristupa povijesti pomorstva na zadarskome Odjelu za povijest.
Autorska prava (c) 2022 Marin Banović https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
Ravenna. Capital of Empire, Crucible of Europe. By Judith Herrin
Herrin je knjigu podijelila u devet većih cjelina, pri čemu svaka obrađuje približno polovinu stoljeća, čime obasiže kronološki raspon od ranog V. do ranog IX. stoljeća. Te su cjeline nadalje podijeljene na poglavlja (od tri do pet) u kojima je pažnja posvećena pojedinim problemima, spomenicima ili ličnostima.
Autorska prava (c) 2022 Ivan Basić https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
Nekoliko kotorskih dokumenta iz druge polovine XIV. vijeka
U rukopisnom zborniku poznatom kao Zbornik porodice Bizanti koji se čuva u Arhivu HAZU u Zagrebu nalaze se djelimično oštećeni prepisi nekoliko isprava iz druge polovine XIV. vijeka, nastalih u kotorskoj kancelariji. Isprava od jula 1356. godine odnosi se na podjelu novca između sinova Tripa Buće i regulisanja njegovih dugova. Dokumenta od 14. aprila i 27. jula 1359. godine govore o imovinskim sporovima između Dome Berislavi i Draga Basilijevog Matei. Pitanjem sklapanja braka i bračne imovine bavi se isprava od 20. marta 1362. godine. Isprava od 6. januara 1371. godine tiče se ustupanja prava na imovinu koju je Mlečanin Filip Bareli stekao u Kotoru.
Autorska prava (c) 2022 Miljan Gogić https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
Rumunjsko-jugoslavenski odnosi, od sukoba do suradnje (1948. – 1964.)
Ovaj članak proučava razvoj rumunjsko-jugoslavenskih odnosa od 1948. do 1964. godine. Istražuju se dva različita razdoblja u njihovim odnosima. Prvo je od 1948. do 1953. godine, kad je došlo do sovjetsko-jugoslavenskog i rumunjsko-jugoslavenskog sukoba koji je, zapravo, predstavljao presedan koji će postupno razoriti jedinstvo socijalističkog tabora. Za drugo razdoblje (od 1954. do 1964.) vezani su početak normalizacije i zbližavanje Bukurešta i Beograda. To je odgovaralo njihovim nacionalnim interesima i predstavljalo je protutežu politici supersila. U vanjskoj politici dviju zemalja odražavali su se ideološka neslaganja i potreba za društveno-ekonomskim razvojem, a osjećao se i snažan utjecaj i iz komunističkog bloka i izvan njega.
Autorska prava (c) 2022 Anatolie Bajora, Bogdan-Tudor Constantinov https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0