Fluktuacije deviznoga tečaja u sustavu zlatnoga standarda - Koški, Dražen; Kvesić, Tomislav (Oeconomica Jadertina, 2026)
Tri su cilja ovoga rada. Prvo, objasniti funkcioniranje sustava zlatnoga standarda. Drugo, objasniti kako su devizni tečajevi fluktuirali u različitim razdobljima zlatnoga standarda. Treće, objasniti razloge prestanka postojanja zlatnoga standarda. Metodološki temelj istraživanja u ovome radu je povijesni pristup. Uz analitičko-sintetički okvir istraživanja, primijenjene su primarno deskriptivna i komparativna metoda, a istraživanje je temeljeno na sekundarnim izvorima podataka. Temeljna osobina sustava zlatnoga standarda bila je neograničena konvertibilnost domaće valute za zlato koju je jamčila središnja banka neke zemlje po unaprijed utvrđenom paritetu. Također, bila su dopuštena međunarodna plaćanja zlatom, to jest zlato se moglo slobodno kretati iz jedne zemlje u drugu. U početku, u ovome sustavu devizni tečajevi su fluktuirali u uskom rasponu između gornje i donje zlatne točke. Pri tome su gornja i donja zlatna točka bile određene zlatnim paritetom uvećanim ili umanjenim za troškove prijevoza i osiguranja zlata. Poslije, u razdoblju brettonwoodskoga sporazuma, devizni tečajevi fluktuirali su u odnosu na postavljeni paritet u rasponu fluktuacije od ±1 %, koji je održavan intervencijama središnjih banaka na deviznom tržištu. Iako je sustav zlatnoga standarda imao svojih prednosti koje su se očitovale ponajprije putem stabilnosti deviznoga tečaja, njegov osnovni nedostatak bio je vezanost količine novca u optjecaju za količinu zlata kojom je neka zemlja raspolagala. To je bio ograničavajući čimbenik u razdobljima rata ili recesije, ali i u okolnostima rasta vrijednosti međunarodnih transakcija. Zbog posljedica njegovih nedostataka, zlatni standard službeno je ukinut 1971. godine.