Oeconomica Jadertina objavljuje znanstvene i stručne radove s područja ekonomije i srodnih znanstvenih područja. Časopis je primarno usmjeren na objavljivanje znanstvenih radova (izvornih znanstvenih radova, prethodnih priopćenja i preglednih članaka), ali objavljuje i stručne radove, izlaganja sa znanstvenih skupova i prikaze. Posebno potiče multidisciplinarni pristup. Politika objavljivanja radova u časopisu usmjerena je praćenju najnovijih pojava, znanstvenih spoznaja i trendova s namjerom doprinosa razumijevanju nove paradigme ekonomije u tranziciji ili Nove ekonomije. Podjednako se obrađuju lokalne, nacionalne i globalne (opće) teme iz djelokruga časopisa. Radovi objavljeni u časopisu Oeconomica Jadertina referiraju se u sekundarnim publikacijama: Hrčak, ERIH+, Google Scholar, DOAJ. Časopis izlazi dva puta godišnje (lipanj i prosinac). Radovi moraju biti dostavljeni najkasnije do 01. svibnja za objavu u lipnju, i najkasnije do 01. studenog za objavu u prosincu. Radovi se mogu predati i objaviti na hrvatskom i engleskom jeziku.
Tematska analiza korporativnog diskursa o raznolikosti i inkluziji u organizacijskim dokumentima
Raznolikost i inkluzija sve se češće uvrštavaju u organizacijske strategije, osobito u područjima održivog razvoja, društvene odgovornosti i upravljanja ljudskim potencijalima. Ipak, iako su ovi pojmovi sve prisutniji u javnom diskursu, još uvijek nije dovoljno razjašnjeno kako ih organizacije zapravo definiraju i predstavljaju u svojim službenim dokumentima. U radu se polazi od pretpostavke da takve definicije nisu vrijednosno neutralne, nego aktivno sudjeluju u oblikovanju organizacijskog identiteta i kolektivnih stavova prema društvenim pitanjima. Teorijski pristup temelji se na razumijevanju jezika kao sredstva oblikovanja stvarnosti, uzimajući u obzir institucionalne, normativne i strateške aspekte raznolikosti i inkluzije. Cilj rada je istražiti kako organizacijske definicije raznolikosti i inkluzije odražavaju različite društvene, etičke i menadžerske orijentacije te ponuditi analitički okvir za njihovu klasifikaciju i tumačenje. Istraživanje je vođeno interpretativnim epistemološkim pristupom, s naglaskom na razumijevanje načina na koji organizacije konstruiraju značenja raznolikosti i inkluzije kroz jezik. Tematska analiza provedena je u skladu s konstruktivističkim pristupom koji priznaje višestrukost značenja u organizacijskom diskursu. Analizom organizacijskih dokumenata prepoznate su četiri funkcionalne skupine definicija: motivacijsko-vrijednosne, normativne, operativne i deklarativne. Svaka od njih upućuje na različite pristupe i razine angažmana u području raznolikosti i inkluzije. Predložena tipologija pruža okvir za dublje razumijevanje organizacijskog govora o raznolikosti te predstavlja koristan alat za analizu i procjenu inkluzivnih politika u praksi.
raznolikost, inkluzija, organizacijska kultura, organizacijski diskurs, menadžerske prakse, ljudski resursi, poslovna etika
Stavovi rezidenata o nematerijalnoj kulturnoj baštini i mogućnosti unaprjeđenja turističke ponude
Narodne predaje mogu biti jedan od ključnih čimbenika za kulturno stvaralaštvo, identitetski razvoj i održivi turizam. Ovaj rad pridonosi dubljem razumijevanju narodnih predaja u ulozi izgradnje kulturnog identiteta te podsjeća na njihovu važnost kao mogući temelj nematerijalne kulturne baštine i sredstava koje mogu povezati prošlost s budućnošću. Predmet istraživanja je uloga i značaj dalmatinskih narodnih predaja kao oblika nematerijalne kulturne baštine. Analizom nematerijalne baštine, čimbenike narodnih predaja, njihove važnosti, simbolike te procesa prenošenja unutar zajednice, istaknuta je važnost narodnih predaja kao jednog od ključnih čimbenika očuvanja kulturnog identiteta zajednice. Naglasak je na ulozi narodnih predaja u suvremenom društvu kao i na njihove izazove, zaštitu i reinterpretaciju u kontekstu turizma. Rad se temelji na metodi ispitivanja rezidenata destinacija anketnim online upitnikom provedenim u svibnju 2025. godine. Rezultati potvrđuju povezanost lokalnog stanovništva i usmene tradicije s naglaskom na pripovijedanje narodnih predaja. Primijećeno je kako većina ispitanika smatra da bi narodne predaje trebale imati važniju ulogu u obrazovanju i kulturnim programima. Ujedno, prepoznata je uloga turističkih zajednica u kontekstu prepoznavanja tradicionalnih aktera i čimbenika značajnih za očuvanje narodne predaje. Rezultati upućuju na to da su predaje još uvijek zastupljene u kolektivnoj svijesti zajednice. Identificirana je potreba za višeslojnim pristupom u valorizaciji narodnih predaja obrazovanjem, uloge državnih i lokalnih samouprava, medija i kulturnih institucija te uključivanja lokalne zajednice u proces prenošenja narodnih predaja mlađim generacijama. Također, važno je praćenje stavova zajednice longitudinalnim studijama radi unaprjeđenja turističke ponude putem diversifikacije turističkog proizvoda i razvoja cjelogodišnjeg turizma. Ograničenja istraživanja su u nedostatku šireg obuhvata usmenih predaja regija koje mogu biti predmet interesa budućih istraživača ove problematike.
nematerijalna kulturna baština, oralne tradicije, lokalno stanovništvo, zaštita, održivost
Implementacija višeagentnog sustava umjetne inteligencije za donošenje financijskih trgovačkih odluka
Primjena umjetne inteligencije u financijskim analizama dovodi do razvoja naprednih višeagentnih sustava koji omogućavaju učinkovitiju analizu i donošenje odluka od dosadašnjih metoda. Ovaj rad predstavlja razvoj i implementaciju višeagentnog sustava umjetne inteligencije za generiranje financijskih trgovačkih preporuka koji integrira specijalizirane agente za prikupljanje podataka, tehničku analizu, obradu vijesti i upravljanje portfeljem. Sustav kombinira kvantitativnu analizu zasnovanu na tehničkim indikatorima s kvalitativnim uvidima iz financijskih vijesti kroz tehnike obrade prirodnog jezika, poput inženjeringa upita i generiranja pomoću pretraživanja. Arhitektura ovog sustava omogućava samostalno djelovanje četiri specijalizirana agenta koji doprinose generiranju trgovačkih preporuka. Evaluacija provedena na pet reprezentativnih dionica tehnoloških kompanija tijekom šestomjesečnog perioda 2025. godine pokazuje značajno poboljšanje u upravljanju rizikom u odnosu na referentnu strategiju „kupi i drži“. Rezultati prikazuju značajno smanjenje volatilnosti i maksimalnog pada kod većine analiziranih dionica, posebno kod visoko volatilnih dionica poput Tesle gdje sustav održava maksimalni pad na 7.72% u odnosu na 47.84% referentne strategije. Sustav prilagođava trgovačke preporuke različitim tržišnim uvjetima i specifičnostima svake dionice, čime održava stabilnost portfelja u periodima kada su tržišta nestabilna. Analiza financijskih vijesti pomoću NLP-a omogućava sustavu da prepozna je li vijest pozitivna ili negativna, koliko je važna za dionicu i kako bi mogla utjecati na njezinu cijenu. Unatoč identificiranim ograničenjima u vidu opreznijeg pristupa tijekom snažnih uzlaznih trendova, modularnost ove arhitekture omogućava kontinuirani razvoj i optimizaciju pojedinih komponenti. Istraživanje potvrđuje vrijednost višeagentnih pristupa u integraciji različitih izvora podataka za poboljšanje procesa donošenja trgovačkih odluka.
Psihologija ekonomskih narativa: emocionalna asimetrija i paradoks prognoza inflacije
Ovaj rad istražuje utjecaj emocionalnog tona u komentarima stručnjaka na prognoze inflacije, uz zadržavanje stalnog informativnog sadržaja. Korištenjem koncepata iz bihevioralne ekonomije i kognitivne psihologije, posebice okvira, sidrenja i pozitivne-negativne asimetrije, istraživanje prikazuje "inverzni efekt", odnosno suprotan obrazac koji povećava prognoze inflacije uz umirujuće komentare, dok alarmistički komentari smanjuju iste. Proveden je eksperiment između grupa u kojem je sudjelovalo 254 poljskih studenata, odabranih zbog njihovog ograničenog ekonomskog znanja. Sudionici su nasumično raspoređeni za primanje pozitivno ili negativno intoniranih komentara koji su informacijski bili ekvivalentni, a zatim su dali prognoze prije i nakon intervencije. Analiza podataka provedena je korištenjem neparametrijskih testova (Mann-Whitney U i Wilcoxon). Rezultati pokazuju da emocionalni okvir ima značajan utjecaj na očekivanja. Negativni ton imao je izraženiji učinak od pozitivnog tona, što je u skladu s konceptom afektivne asimetrije; međutim, smjer promjene bio je suprotan početnim hipotezama, čime se potvrđuje inverzni efekt. Ovi rezultati poboljšavaju razumijevanje načina na koji ekonomska komunikacija može oblikovati javno mišljenje bez uvođenja novih informacija, a imaju implikacije za središnje banke, donositelje politika i medije. Ograničenja studije uključuju nereprezentativnost uzorka studenata, laboratorijsko okruženje i ograničeno mjerenje individualnih razlika. Buduća istraživanja mogla bi uključivati terenske uvjete, različit uzorak i metodologije temeljene na modelima kako bi ispitala uvjete granice i potvrdila inverzni efekt u različitim formatima.
emocionalni okvir, očekivanja inflacije, inverzni efekt, narativna ekonomija, bihevioralne financije, osjećaj, stručna komunikacija
Povezanost organizacijske klime i zadovoljstva zaposlenika poslom: nalazi iz hrvatskih poduzeća
Organizacijska klima (OK) utječe na radni učinak, motivaciju i zadovoljstvo poslom zaposlenika (ZP). To zadovoljstvo rezultat je određenih čimbenika koji utječu na kvalitetu nečijeg radnog života. Povezanost između OK i ZP je složena jer je podložna iskustvima svakog pojedinog zaposlenika i njihovim tumačenjima. Mnoga znanstvena istraživanja sugeriraju da stil vođenja menadžera igra ključnu ulogu u stvaranju ZP. Na temelju glavne i pet pomoćnih hipoteza, ovaj rad analizira razinu povezanosti između OK i ZP zaposlenika u hrvatskim poduzećima. Prvi dio upitnika odnosi se na skup tvrdnji vezanih uz OK. Zadovoljstvo je imalo ulogu zavisne varijable, dok su nezavisne varijable označavale sljedećih pet dimenzija klime: “interna komunikacija”, “struktura poduzeća”, “politika poduzeća”, “mogućnosti napredovanja zaposlenika” i “briga za osobne interese zaposlenika”. Empirijsko istraživanje provedeno je na slučajnom uzorku od 100 zaposlenika srednjih i velikih poduzeća. Rezultati su pokazali da se korelacija između OK i ZP prvenstveno očituje u “internoj komunikaciji”. Dakle, poboljšanje ove dimenzije najviše doprinosi povećanju zadovoljstva zaposlenika poslom u odabranim poduzećima. U ostale četiri dimenzije nije pronađena značajna korelacija. Ispitanici su visoko ocijenili svoje zadovoljstvo poslom i utjecaj nadređenih na odabranih pet dimenzija. Budući da nema dovoljno sličnih empirijskih istraživanja kako u Hrvatskoj tako ni u regiji, dodana vrijednost ovog rada su dobiveni rezultati koji mogu koristiti praktičarima i istraživačima. Tako se mogu bolje osmisliti i provesti radikalne promjene u smislu stvaranja povoljne OK i postizanja ZP. Ipak, relativno mali uzorak ispitanika i demografska neravnoteža ograničili su donošenje općih zaključaka. U budućim istraživanjima autori mogu razmotriti neke druge statističke testove i dublje istražiti odnos između različitih vrsta OK i pojedinih industrija, odnosno djelatnosti.
organizacijska klima, zadovoljstvo zaposlenika poslom, interna komunikacija, utjecaj lidera
AI u odnosu na ljudsko stvaranje sadržaja na Instagramu: ishodi angažmana i percepcije potrošača
U radu se istražuje usporedna učinkovitost sadržaja nastalog kao rezultat ljudskog stvaranja i sadržaja generiranog pomoću AI na Instagramu, fokusirajući se na metrike angažmana i preferencije potrošača. Cilj je utvrditi može li AI izjednačiti ili nadmašiti ljudsko stvaranje sadržaja u pogledu dosega, interakcije i percipirane kvalitete. Provedeno je istraživanje na Instagram računu s 770 pratitelja. Ukupno je objavljeno dvanaest postova s jednom slikom (12 ljudski stvoreno, 12 generirano pomoću AI) u izmjeničnom slijedu. Podaci o angažmanu prikupljeni su putem Instagram Insights-a i analizirani pomoću Mann-Whitney U testa. Osim toga, provedene su dvije ankete putem Instagram Storyja kako bi se utvrdilo koji su elementi postova (slika, opis, recept) imali najznačajniji utjecaj na angažman. Rezultati su pokazali da sadržaj generiran pomoću AI može proizvesti usporedive rezultate u pogledu lajkova, komentara, dijeljenja, spremanja, dosega, impresija, stope angažmana i rezultata angažmana. Sadržaj stvoren ljudskim stvaranjem izazvao je više komentara i impresija hashtagova, dok je sadržaj generiran pomoću AI rezultirao većim brojem posjeta profilu i većim dosegom među osobama koje nisu pratitelji. Rezultati anketa pokazali su da su vizualni prikazi bili glavni faktor koji je pokretao angažman sa 64%, slijedeći recept/informacije s 26% i opisi s 10%. Potrošači su pokazali veću preferenciju prema ljudskim vizualnim prikazima i receptima, iako su opisi generirani pomoću AI bili privlačniji. Ovi rezultati sugeriraju komplementarne rezultate, što ima utjecaja na strategije sadržaja. Važno je napomenuti da je istraživanje bilo ograničena na jedan Instagram račun unutar kulinarske niše, koristeći statične postove sa slikama. Stoga rezultati možda nisu primjenjivi na druge industrije, platforme ili formate sadržaja. Također, mogući učinci platforme, poput shadow banning-a, zajedno s ograničenjima AI alata u generiranju specifičnih jela, mogli su utjecati na rezultate. Buduća istraživanja trebala bi ispitati različite industrije, platforme i formate sadržaja kako bi istražila dugoročne učinke AI u stvaranju sadržaja.
marketing na društvenim mrežama, angažman na Instagramu, umjetnička inteligencija, stvaranje sadržaja, preferencije potrošača
Kako nelinearna fiskalna reakcija utječe na fiskalnu održivost Hrvatske u uvjetima promjenjivih režima fiskalne politike?
Rad istražuje učinke nelinearne fiskalne reakcije na fiskalnu održivost Hrvatske u uvjetima promjenjivih režima fiskalne politike. Nalazi istraživanja tako su potvrdili nelinearnu vezu između primarnog fiskalnog salda i javnog duga u osnovnom modelu, dok u proširenim modelima ta veza uglavnom prelazi u linearni odnos, ovisno o promatranom skupu varijabli. Time se potvrđuje da, unatoč prevladavajućoj linearnoj prirodi fiskalne politike, fiskalne reakcije kreatora politike nisu nužno homogene jer se njihovi impulsi mogu znatno mijenjati ovisno o pragovima javnog duga. Dodatno, nalazi potvrđuju recesivnu i regresivnu prirodu indirektnih poreznih prihoda te progresivnu prirodu direktnih poreznih prihoda. Jaz BDP-a i direktni porezni prihodi djeluju kao korektivni stabilizatori, pokazujući manju cikličnost i značajan doprinos u poboljšanju ukupne fiskalne pozicije države tijekom ciklusa ekspanzije. Markovljevi modeli i test robusnosti jasno ukazuju da Hrvatska dominantno provodi restriktivnu i procikličnu fiskalnu politiku, ali i da je provedba takve politike u fazi recesije i konsolidacije dodatno produbila recesiju.
ekspanzivna i restriktivna fiskalna politika
Etika u obrazovanju odraslih: istraživanje stavova odraslih polaznika okorištenju umjetne inteligencije u obrazovnim sustavimau obrazovnim sustavima
U radu se istražuju stavovi odraslih polaznika o etičkim aspektima korištenja umjetne inteligencije (AI) u obrazovnim sustavima. Razvoj i integracija AI tehnologija u obrazovanje otvaraju mnogobrojna pitanja vezana uz privatnost, pristranost, transparentnost i odgovornost, što su ključna etička pitanja u suvremenom obrazovanju. Primjenom kombinacije kvantitativnih i kvalitativnih metoda istraživanja, prikupljeni su podaci od odraslih polaznika različitih obrazovnih programa kako bi se istražile njihove percepcije i zabrinutosti vezane uz uporabu AI-a u obrazovnim sustavima. Rezultati pokazuju da polaznici imaju različite stavove prema primjeni AI-a, pri čemu istovremeno prepoznaju potencijalne prednosti u personalizaciji i poboljšanju kvalitete obrazovanja, ali također izražavaju zabrinutost zbog mogućih negativnih implikacija na privatnost i etičke standarde. Ovaj rad pridonosi boljem razumijevanju kompleksnosti etičkih pitanja u obrazovanju odraslih, posebno u kontekstu sve prisutnije uloge umjetne inteligencije.
Ponašaju li se nogometaši održivo? Istraživačka studija usmjerena na mogućnosti i ograničenja održive potrošnje i odlaganja nogometnih kopački
Nogomet je daleko najpopularniji sport na svijetu. Kako bi se bavili ovom strašću, igračima je potrebna odgovarajuća oprema. Najosnovniji dio opreme su nogometne kopačke. Koje su kopačke "prave", odlučuje svaki igrač za sebe. Cilj ove studije je istražiti koliko su takve nogometne kopačke održive – od kupnje do odlaganja. Nadalje, cilj studije je utvrditi je li se općenito ideja održivosti već ukorijenila u nogometu. Teorijska podloga studije temelji se na znanstvenim područjima sporta, brze mode i održive potrošnje. Provedeno je istraživanje putem anketnog upitnika među nogometašima dvaju amaterskih nogometnih klubova iz južne Njemačke kako bi se dobio uvid u ponašanje prilikom kupnje i odlaganja nogometnih kopački. Rezultati pokazuju da igrači iz oba kluba nisu izrazito orijentirani prema održivosti. Velika većina kopačke jednostavno baca u smeće, umjesto da odabere održive načine odlaganja. Također, prilikom kupnje ne pridaje se dovoljno pažnje aspektima okolišne prihvatljivosti poput održivog pakiranja ili ekoloških materijala – većina igrača jedva obraća pažnju na te kriterije. Umjesto toga, važniji su im kriteriji udobnosti poput izgleda ili pristajanja. To se odražava i u prioritetima koje ispitanici daju održivosti. Ipak, većina igrača iz oba kluba produljuje životni vijek proizvoda brigom o kopačkama i njihovim dugotrajnim korištenjem.
nogometne kopačke, nogomet, održivost, održiva potrošnja
Model višedimenzionalnog digitalnog brendinga nematerijalne kulturne baštine – primjer hrvatskog čipkarstva
Ekonomika kulturne baštine (heritage economics) nedovoljno je razvijeno znanstveno područje. Isto tako, porastom svijesti o važnosti valorizacije i očuvanja kulturne baštine kao bitne značajke kulturnog i nacionalnog identiteta svake zemlje, nameće se pitanje na koji način brendirati elemente kulturne baštine, posebice za nove marketinške generacije. Problem nedovoljne vidljivosti i neadekvatnog brendiranja baštine uočen je prije svega kada je riječ o nematerijalnoj baštini, što je ujedno i predmet istraživanja u ovom radu. Naime, čini se da su marketinški napori u brendiranju baštine do sada učinjeni prvenstveno od strane UNESCO-a i njegove liste zaštićenih kulturnih dobara, no elementi na razini nacionalne zaštite i promocije često ostaju u sjeni, što je problem i u Republici Hrvatskoj. U radu se istražuje model brendiranja hrvatskog čipkarstva, s obzirom na činjenicu da je 2009. godine ova tradicijska hrvatska vještina upisana na UNESCO-vu Reprezentativnu listu nematerijalne kulturne baštine čovječanstva pod nazivom Čipkarstvo u Hrvatskoj. Model kojega prikazuju autori u radu predstavlja platformu prema kojoj se mogu brendirati i elementi nematerijalne kulturne baštine koji nisu dosegli razinu UNESCO-ve zaštite, ali su zaštićeni na nacionalnoj razini. U modelu autora predlaže se višedimenzionalni model brendiranja hrvatskog čipkarstva, s posebnim osvrtom na digitalne tehnologije. Metodološki, u istraživanju je korištena Delfi metoda i metoda brainstorminga, kao i istraživanje putem fokus grupe studenata na preddiplomskom studiju menadžmenta na Odjelu za ekonomiju Sveučilišta u Zadru. Pomoću tih metoda izrađen je 4-D model brendinga hrvatskog čipkarstva, kao i višedimenzionalni model brendiranja hrvatske čipke, koji se prikazuju u radu. Kao uspješan case-study, a vezan uz temu istraživanja - čipkarstvo, daje se i kratak osvrt na munjeviti porast popularnosti čipke i čipkarskih proizvoda koje je kod svih generacija izazvao hrvatski predstavnik na svjetski popularnom Festivalu zabavnih pjesama Eurosong 2024, Marko Purišić alias Baby Lasagna. Na kraju rada autori daju praktičke implikacije rada i smjernice za daljnja istraživanja.
ekonomika kulturne baštine, brendiranje kulturnih proizvoda, marketing elemenata nematerijalne baštine, čipkarstvo, čipkarstvo u Hrvatskoj, digitalni brending, fenomen Baby Lasagna
Usluge ekosustava kao javna dobra u funkciji turizma u nacionalnim parkovima Hrvatske
Zaštićena područja važna su komponenta turističkog proizvoda pa se putem turizma može promatrati ekonomska uloga zaštićenih područja. No kako su nacionalni parkovi izvorni dijelovi prirode, gospodarska uporaba njihovih resursa je zabranjena. Stoga je svrha ovoga rada analizom turističkog značaja usluga ekosustava nacionalnih parkova Hrvatske sagledati i razumjeti opravdanost toga oblika zaštite prirodnih vrijednosti. Cilj rada je pokazati ekonomsku ulogu usluga ekosustava zaštićenih područja na primjeru turističkih aktivnosti. Polazeći od definicije javnih dobara i ekosustavnog pristupa uspoređuju se usluge ekosustava koje nudi turizam u nacionalnim parkovima Hrvatske. Za potrebe rada analiziraju se i uspoređuju sekundarni podaci dostupni u planovima upravljanja odabranih zaštićenih područja o uslugama ekosustava povezanih s turizmom. CICES klasifikacijom identificiraju se i uspoređuju navedene usluge koje se zatim sagledavaju u odnosu na vrstu dobra s aspekta suparništva i isključivosti, što pridonosi razumijevanju problema upravljanja takvim dobrima. Utvrđeno je osam razreda kulturnih usluga koji se mogu povezati s aktivnostima turista u razmatranim nacionalnim parkovima poput rekreativnih aktivnosti, uživanja u krajobrazu, rezonancije s kulturnim nasljeđem područja, kao i dodatni razredi poput korištenja slikovnih materijala, kontrola erozije i zaštite od vjetra. Rezultati analize suparništva i isključivosti identificiranih usluga ekosustava upućuju na važnost upravljanja turizmom u promatranim nacionalnim parkovima.
zaštićena područja, usluge ekosustava, CICES, problem javnog dobra, ekonomsko vrednovanje okoliša
Strateško odlučivanje, marketinška ulaganja i teorija igara: Optimalne strategije konkurencije između The Coca-Cola Company i PepsiCo
Tržišno suparništvo između The Coca-Cole Company i PepsiCo kroz povijest paradigmatski je primjer dinamične i dugotrajne konkurencije u industriji bezalkoholnih pića. Iako obje kompanije nude slične proizvode i ciljaju iste tržišne segmente, njihovi poslovni modeli i strategije značajno se razlikuju. PepsiCo je tijekom godina profitirao od rane diversifikacije, proširujući svoj portfelj na negazirane napitke i prehrambene proizvode, dok je The Coca-Cola Company ostala snažno usmjerena na segment gaziranih pića, oslanjajući se na globalnu prepoznatljivost brenda i tradicionalni marketinški pristup. Unatoč različitim strategijama, obje kompanije kontinuirano prilagođavaju svoje poslovne modele kako bi odgovorile na promjenjive preferencije potrošača, što ih čini fascinantnim primjerom dugotrajnog korporativnog rivalstva. Ovo istraživanje motivirano je potrebom za dubljim razumijevanjem složenih aspekata konkurentske dinamike između The Coca-Cole Company i PepsiCo, posebno u kontekstu marketinških ulaganja i njihove uloge u osiguravanju tržišne dominacije. Unatoč bogatoj literaturi o tržišnoj konkurenciji, znanstveno-istraživačko okruženje još uvijek nije potpuno iskoristilo teorijske okvire teorije igara za analizu strateških odluka ovih kompanija. Stoga je cilj ovoga rada modelirati tržišnu interakciju između The Coca-Cole Company i PepsiCo kroz igru Zatvorenikove dileme, primjenjujući tri ključne strategije: jednako ulaganje, smanjenje ulaganja i povećanje ulaganja u marketinške aktivnosti. Analiza se temelji na empirijskim podacima o troškovima marketinških ulaganja za razdoblje 2014. – 2023., čime se omogućuje kvantitativno modeliranje konkurentskih odluka. Dodatno, istražuje se mogućnost proširenja modela primjenom mješovitih strategija, što omogućuje realniju simulaciju neizvjesnosti i promjenjivih tržišnih uvjeta. Zaključci istraživanja mogu poslužiti kao temelj za donošenje optimalnih strategija ulaganja, pri čemu će odluke kompanija ne samo utjecati na njihovu individualnu profitabilnost, već i oblikovati ukupnu tržišnu dinamiku industrije bezalkoholnih pića. Proširenje modela s više igrača, uključujući druge velike konkurente u industriji bezalkoholnih pića, moglo bi dodatno obogatiti razumijevanje tržišne konkurencije.
strateško odlučivanje, teorija igara, zatvorenikova dilema, marketinška ulaganja, Coca-Cola, Pepsi
Povećanje organizacijske predanosti: Uloga zadovoljstva poslom u odnosu između naknade i radnog okruženja u srednjim školama
U školskom kontekstu, organizacijska predanost uvelike utječe na kvalitetu poučavanja, interakciju između nastavnika i učenika te opći akademski napredak. Svrha ovog istraživanja je ispitati i analizirati utjecaj naknade i radnog okruženja na organizacijsku predanost, posredovan zadovoljstvom poslom u srednjim školama. Ovo istraživanje koristi kvantitativne metode, a podaci su analizirani pomoću modeliranja strukturalnih jednadžbi metodom parcijalnih najmanjih kvadrata (SEM-PLS). U istraživanju je sudjelovalo 58 ispitanika iz sjeverne regije Indonezije, jer su ciljna skupina bili nastavnici s nepunim radnim vremenom. Rezultati istraživanja pokazuju da naknada ima pozitivan, ali statistički neznačajan učinak na organizacijsku predanost, ali da ima pozitivan i statistički značajan učinak na zadovoljstvo poslom, da radno okruženje ima negativan, ali statistički neznačajan učinak na organizacijsku predanost, ali ima pozitivan, ali statistički neznačajan učinak na zadovoljstvo poslom, zadovoljstvo poslom ima značajan pozitivan učinak na organizacijsku predanost, te posreduje odnos između naknade i organizacijske predanosti, te da zadovoljstvo poslom ne posreduje odnos između radnog okruženja i organizacijske predanosti. Buduća istraživanja mogu uključiti i komparativnu studiju sa stalno zaposlenim nastavnicima kako bi se utvrdila postojanost ili razlike u odnosima između istraživačkih uzoraka.
naknada, radno okruženje, zadovoljstvo poslom, predanost zaposlenika
Pametni financijski potezi: Uloga financijske pismenosti i uključenosti u poboljšanju uspješnosti malih i srednjih poduzeća u Indoneziji
Više od 60 % BDP-a Indonezije dolazi od mikro, malih i srednjih poduzeća (MSME-a), koja zapošljavaju značajan postotak radne snage u različitim industrijama. No, unatoč njihovom značajnom doprinosu, mnoga MSME-a suočavaju se s poteškoćama u pristupu formalnim financijskim uslugama i upravljanju financijama. Glavne prepreke njihovom rastu i održivosti su niska financijska pismenost i ograničena financijska uključenost. Niska financijska uključenost i financijska pismenost ometaju upravljanje i financijske rezultate MSME-a. Ovim se istraživanjem nastoji ispitati kako financijska uključenost i financijska pismenost utječu na financijske rezultate MSME-a u regiji Zapadnoj Nusa Tenggari (NTB) kroz prakse financijskog upravljanja. Korištena je kvantitativna metodologija istraživanja uz primjenu tehnike modeliranja strukturnih jednadžbi metodom najmanjih kvadrata (PLS-SEM). Podaci su prikupljeni anketiranjem 100 MSME-a u NTB-u. Rezultati su pokazali da financijska uključenost i financijska pismenost pozitivno i značajno utječu na ponašanje u financijskom upravljanju. Financijsko upravljanje i financijska uključenost pozitivno i značajno utječu na financijske rezultate. Međutim, financijska pismenost ima značajan negativan utjecaj na financijske rezultate. Ovaj je odnos posredovan praksama financijskog upravljanja.
Ocjenjivanje učinkovitosti poslovanja odjela OB Zadar DEA metodom
Rad analizira učinkovitost bolničkih odjela Opće bolnice Zadar metodom analize omeđenih podataka (DEA). Fokus je na optimizaciji ulaznih i izlaznih aktivnosti tih odjela kako bi se unaprijedila njihova operativna učinkovitost. Metodologija obuhvaća konstrukciju linearne granične funkcije na temelju prikupljenih podataka o ulazima i izlazima odjela. Ulazni parametri analize su broj bolničkih kreveta (P) i broj zaposlenih liječnika (L), a izlazni broj otpuštenih bolesnika (BOB) i broj obavljenih pregleda (BOP). Analiza učinkovitosti bolnica provedena je CCR modelom koji pokazuje koliko bi odjeli mogli smanjiti svoje ulaze uz istu razinu izlaza, odnosno povećati svoje izlaze uz istu razinu ulaza. Analizom omeđenih podataka izmjerena je relativna učinkovitosti odjela u odnosu na njihovu konkurenciju te su identificirani specifični čimbenici koji objašnjavaju njihovu učinkovitost. Rezultati pokazuju značajnu varijabilnost u učinkovitosti različitih odjela, što upućuje na mogućnosti za poboljšanje. Ključni nalazi govore o potrebi za kontinuiranom evaluacijom i unaprjeđenjem operativne učinkovitosti odjela, uz implementaciju ciljanih programa obuke i tehnoloških investicija. Za postizanje optimalne učinkovitosti predlažu se i specifične strategije poput konsolidacije, specijalizacije i boljeg upravljanja resursima. Ovaj rad pruža empirijski utemeljene smjernice za donošenje odluka i optimizaciju resursa, pridonoseći poboljšanju operativne učinkovitosti bolnica. Analiza provedena u ovom radu može poslužiti kao model za slične studije u drugim zdravstvenim ustanovama radi unaprjeđenja njihove učinkovitosti i kvalitete pruženih usluga.
učinkovitost, analiza, bolnica, DEA, analiza omeđenih podataka, DMU, donositelji odluka
Posljedice deaktivacije fiskalnih pravila Europske unije i njihove ponovne uspostave
Članak analizira deaktivaciju i naknadnu ponovnu uspostavu fiskalnih pravila Europske unije kao odgovor na pandemiju COVID-19 i njezine posljedice. Procjenjuju se makroekonomske i fiskalne posljedice suspenzije fiskalnih pravila te njihova uloga u suočavanju s bezpresedanskim ekonomskim izazovima. Korištena je metodologija temeljena na pregledu literature, uz korištenje sekundarnih podataka iz relevantnih izvora poput Europske komisije i Eurostata. Studija također uključuje procjenu održivosti slovenskog javnog duga temeljenu na Monte Carlo simulacijama. Rezultati pokazuju da je suspenzija fiskalnih pravila omogućila državama članicama EU-a provedbu ekspanzivnih fiskalnih mjera koje su ublažile gospodarski udar pandemije, ali su istovremeno dovele do znatnog povećanja razine javnog duga. Unatoč tim intervencijama, i dalje postoje razlike u fiskalnim odgovorima i ishodima među državama članicama. Također se ističu izazovi ponovne uspostave fiskalnih pravila u uvjetima visokog javnog duga i promjenjivih gospodarskih okolnosti, uz naglasak na potrebu za fleksibilnošću i prilagođenim pristupima. Rezultati sugeriraju da se slovenski dug očekuje kao održiv, no vanjski šokovi, troškovi starenja stanovništva i dugotrajno niska stopa rasta mogli bi promijeniti taj trend. Ograničenja istraživanja uključuju oslanjanje na agregirane podatke i nedostatak primarnih empirijskih dokaza. Preporuke uključuju poboljšanje okvira fiskalnog upravljanja kako bi se postigla ravnoteža između održivosti i fleksibilnosti te jačanje mehanizama za osiguranje usklađenosti država članica s pravilima.
Fiskalna pravila EU-a, pandemija COVID-19, fiskalna politika, gospodarsko upravljanje, održivost javnog duga
Zelena organizacija - stigla u tvrtke ili je još uvijek vizija? Eksplorativno anketno istraživanje provedeno među stručnjacima o značaju održivosti i implementaciji upravljanja održivošću u tvrtkama
Znanstvenici i aktivisti već desetljećima sudjeluju u debatama o održivosti i pozivaju na promjene u politici i društvu. Promjene koje postaju uočljive imaju utjecaj i na tvrtke. One ne mogu izbjeći suočavanje s pitanjem održivosti, jer unutarnji i vanjski dionici vrše pritisak na njih zbog svojih interesa. Na temelju online ankete, ovo eksplorativno empirijsko istraživanje identificira i analizira što tvrtke podrazumijevaju pod pojmom "održivost" i kakva se važnost u ovom trenutku pridaje upravljanju održivošću u tvrtkama. Istraživanje također identificira glavne prednosti održivog upravljanja, kao i prepreke u implementaciji održivosti u tvrtkama. Rezultati istraživanja pokazuju da je održivost od velike važnosti za tvrtke uključene u istraživanje. Tvrtke su u većini pokazale razumijevanje pojma održivosti. Razlozi za "održivo poslovanje" temelje se posebno na ekonomskim i "zelenim" motivima; glavni razlog je poboljšanje imidža tvrtke. Glavne prepreke za implementaciju "održivog poslovanja" je potrebno vrijeme, visoki troškovi i nesigurnost u pogledu ekonomskih koristi. Zahtjevi održivosti rijetko se ili samo djelomično percipiraju kao opterećenje. Korporativni ciljevi i smjernice zajedno čine važan faktor u uspostavi održivosti u organizacijskoj kulturi. Tvrtke se dobrovoljno usklađuju sa standardiziranim normama upravljanja okolišem djelomično ili u potpunosti.
Ključni faktori za razvoj održivog vinskog turizma u Zapadnohercegovačkom kantonu
Istraživanje ima za cilj pružiti situacijsku analizu trenutnog razvoja vinskog turizma u Zapadnohercegovačkom kantonu, posebno ističući ključne faktore za razvoj održivog vinskog turizma prema mišljenju vlasnika i/ili menadžera vinara. Za istraživanje teme korišteni su znanstveni i stručni članci, online izvori te empirijsko istraživanje primjenom e-Delphi tehnike. Osim kvantitativne analize podataka, rezultati su analizirani i objašnjeni pomoću PEST matrice. Nizak interes dionika javnih politika za razvoj vinskog turizma prepoznat je kao najproblematičnije pitanje, dok je kvaliteta vina prepoznata kao najvažnija prilika. Uzimajući u obzir sva pitanja i prilike, te s obzirom na širi kontekst razvoja Zapadnohercegovačkog kantona, ključni faktori za razvoj održivog vinskog turizma uključuju: povećanje interesa dionika javnih politika i ulaganja u razvoj vinskog turizma, implementaciju sveobuhvatnih marketinških strategija za promociju vinskog turizma i njegov plasman na turističko tržište, poticanje suradnje među svim dionicima, poboljšanje komunikacije i stvaranje sinergije, obrazovanje vinara i drugih dionika koji su izravno uključeni u vinski turizam, poboljšanje ekološke proizvodnje vina i kvalitete vina, proširenje kapaciteta i modernizacija postojećih vinarija, promocija vinskog turizma i poboljšanje imidža regije, razvoj drugih specijaliziranih oblika turizma, zalaganje za potporne javne politike i uklanjanje administrativnih prepreka, te upravljanje održivim razvojem vinskog turizma. Ograničenja istraživanja uključivala su nepostojanje registra vinograda i vina, nedostatak operativnih turističkih zajednica u tri od četiri općine u Zapadnohercegovačkom kantonu te problemi s angažmanom sudionika tijekom empirijskog istraživanja. Preporuke za buduća istraživanja uključuju provjeru faktora navedenih u ograničenjima studije i ispitivanje strukture vinskog turizma u to vrijeme, identificiranje slabosti, snaga, prilika i prijetnji. Nova empirijska istraživanja mogla bi otkriti dodatne faktore ključne za razvoj vinskog turizma u Zapadnohercegovačkom kantonu i Bosni i Hercegovini.
Suvremene potrebe animacijskih programa u poslovnom turizmu
Turizam kao društvena, kulturna i ekonomska pojava podrazumijeva putovanja ljudi u različite zemlje ili destinacije izvan njihova uobičajenog okruženja, bilo zbog osobnih ili poslovnih potreba. Turizam se često definira kao ljudska potreba koja proizlazi iz suvremenog načina života, a uključuje specifične zahtjeve za aktivnošću, sudjelovanjem i angažmanom. Poslovna događanja i turizam predstavljaju različite, ali usko povezane usluge koje određena destinacija pruža svojim posjetiteljima koji traže jedinstvenu uslugu tijekom svojeg boravka. Svaka turistička destinacija i objekt moraju diversificirati svoju ponudu usluga, oslanjajući se na različite atrakcije, pri čemu animacija ima značajan potencijal za proširivanje ponude, posebno u kontekstu raznolikosti. Animacija kao vrsta aktivnosti naglašava svoju atraktivnost inovativnim sadržajem, raznolikim tehnološkim pristupima i širokim mogućnostima implementacije u različitim sferama društveno-kulturnog djelovanja. Stoga animacijski programi u poslovnom turizmu postaju ključni za zadovoljenje potreba suvremenog poslovnog turista, jer mogu ponuditi više od očekivanog. Animacija je sve inovativnija zahvaljujući novim tehnologijama i istodobno pridonosi konceptu održivosti. Digitalizacija i proširena stvarnost omogućuju interaktivna iskustva bez velikog ekološkog otiska. Primjena eko-friendly tehnologije u animaciji, primjerice projekcije umjesto vatrometa, dodatno ističu koncept održivosti. Izazov u organizaciji takvih događaja leži u mogućnosti da se sudionici oduševe izvan poslovnih aktivnosti, čime se otvara prilika za veći rast i razvoj u konkurentnom okruženju. Sudionici očekuju nezaboravno iskustvo, što stvara dodatni pritisak na organizatore da pronađu načine kako dodati vrijednost iskustvu događaja. Neprestana potraga za diferencijacijom ključna je za privlačenje poslovnih turista i uspjeh događaja, što predstavlja središnji problem ovog istraživanja. Cilj istraživanja je analizirati ponudu animacijskih programa u poslovnom turizmu i utvrditi koncepte budućeg razvoja animacijskih programa na poslovnim događanjima. Istraživanje je provedeno tijekom veljače i ožujka 2023. godine metodom intervjua sa šest ispitanika izravno povezanih s organizacijom poslovnih događaja. Rezultati istraživanja ukazuje na to da uz vodeće trendove u tehnologiji i održivosti inovativnost i kreativnost zauzimaju posebno mjesto. Digitalna rješenja u kombinaciji s kvalitetno osmišljenim održivim i društvenim animacijskim programima imaju potencijal postati ključni dio poslovne industrije. Doprinos ovoga rada ogleda se u analizi ponude animacijskih programa unutar poslovnih događaja i definiranju specifičnosti koji će oblikovati ponudu animacijskih programa u poslovnom turizmu u nadolazećem razdoblju. Poseban naglasak stavlja se na kreiranje ponude animacijskih programa u poslovnom turizmu koji će implementirati digitalizaciju i suvremene tehnologije uvažavanjem načela održivosti.
animacijski programi; poslovni turizam; trendovi
Ocjena dinamike trgovinske performanse primjenom ARAT i grube MABAC metode
U posljednje vrijeme sve je više literature posvećene važnosti i specifičnostima primjene višekriterijskih metoda odlučivanja u trgovini. Ove metode, s obzirom da se temelje na matematičkom pristupu, daju realne rezultate analize tretiranog problema. Na temelju toga, ova studija istražuje dinamiku trgovinskih performansi u Srbiji na temelju ARAT (Intervalna i iterativna skala preferencija/prioriteta). te Rough MABAC (Multi-Attributive Border Approximation Area Comparison) metoda. Rezultati istraživanja pokazuju da je u 2023. godini ostvaren najbolji učinak trgovine u Srbiji. Najlošiji učinak trgovine u Srbiji ostvaren je 2018. godine. Poredak učinka trgovine u Srbiji je sljedeći: 2023., 2022., 2021., 2020., 2019. i 2018. Učinak trgovine u Srbiji kontinuirano se poboljšava. Tome je pridonijelo učinkovito upravljanje ljudskim resursima, investicijama, kapitalom, prodajom i dobiti. Svakako, pozitivan utjecaj drugih relevantnih čimbenika (izravna strana ulaganja, novi poslovni modeli – višekanalna prodaja: prodajna i elektronička, privatni brend, prodaja organskih proizvoda, koncept održivog razvoja – ekonomska, socijalna i ekološka dimenzija, koncept društvene odgovornost i sl.). Za postizanje ciljane dobiti u srpskoj trgovini važno je adekvatno prilagođavanje dinamičkim kompleksnim promjenama u poslovnom okruženju i makroekonomskim kretanjima (geopolitička situacija, energetska kriza, inflacija, tečaj, kamatne stope i dr.). U svemu tome značajnu ulogu ima digitalizacija cjelokupnog poslovanja u trgovini.
Sadržajni marketing: Razlike po spolu i dobi kod generacije Z
Broj korisnika koji očekuju personalizirane informacije i iskustva koja zadovoljavaju njihove osobne potrebe i preferencije raste. Stoga tvrtke naglašavaju da je stvaranje vrijednog sadržaja putem digitalnih kanala ključan element za uspjeh i reputaciju tvrtki, a ujedno stvara veću vrijednost za njihove korisnike. Cilj ovog istraživanja je utvrditi razlike u dobi i spolu generacije Z u odnosu na stavove prema sadržaju objavljenom na Instagramu. Istraživački uzorak sastoji se od 311 korisnika društvenih mreža iz generacije Z koji su anketirani između travnja i lipnja 2024. godine. U ovom istraživanju korištene su neparametarske statističke metode poput Mann-Whitney U-testa i Kruskal-Wallis H-testa. Rezultati pokazuju da postoje statističke razlike u dobi i stavovima prema sadržaju na Instagramu. Rezultati istraživanja pokazuju da postoje parcijalne razlike prema spolu i aktivnostima korisnika na Instagramu, ali ne i u njihovoj namjeri praćenja sadržaja u budućnosti. Također, postoje statističke razlike u vremenu provedenom na Instagramu i stavovima prema sadržaju na Instagramu. Rezultati ovog istraživanja doprinose teorijskoj podlozi literature o sadržajnom marketingu na društvenim mrežama i pružaju empirijski doprinos za tvrtke koje stvaraju prilagođeni sadržaj na društvenim mrežama, posebno na Instagramu, namijenjen generaciji Z.
digitalno okruženje, sadržajni marketing, demografske značajke, Instagram, generacija Z
MMF u prizmi kejnzijanske teorije i ekonometrije: primjeri ukrajinskih ekonomskih kriza 2008. i 2014.
Mnogi ekonomski kritičari pripisuju vrlo negativne konotacije MMF-u i njegovoj suradnji s raznim državama putem stand-by programa. Kao primjer takve kritike uzima se rad autora Chletsos i Sinots (2023). Rad hipotezira da su pretpostavke negativnog utjecaja netočne te nastoji prikazati pozitivne posljedice MMF-ovih programa i kondicionalnosti na primjeru ekonomskih kriza u Ukrajini 2008. i 2014. Radi dokazivanja hipoteze, rad se koristi kejnzijanističkom teorijom utemeljenom na djelu „Generalna teorija zaposlenosti, kamate i novca“, kao i nizom kejnzijanističkih modularnih jednadžbi poput: multiplikatora investicija, elastičnosti cijena, agregatnih investicija, troška korisnika i druge. Rad primjenjuje kejnzijanističke ekonometrijske modele prosperiteta za potrošnju i marginalne efektivnosti kapitala. Prvo poglavlje prikazuje niz akademskih kritika upućenih MMF-u dok drugo poglavlje iscrpno predstavlja kejnzijanističku teoriju koja služi kao potpora navedenoj ekonometriji i modularnim jednadžbama. Treće poglavlje prikazuje suradnju MMF-a i Ukrajine tijekom stand-by aranžmana 2008. Ekonometrijom i modularnim jednadžbama dokazuje se pozitivna konotacija MMF-ove kondicionalnosti za: ograničavanje fiskalne potrošnje, restrikciju monetarne politike i antimerkantelističke mjere. U idućem poglavlju rad prikazuje ukrajinsko prihvaćanje MMF-ova programa i njegovu provedbu te rezultate toga. Kejnzijanističkom teorijom, ekonometrijom i modularnim jednadžbama dokazuje se kako su kritike MMF-ovoj kondicionalnosti Chletsosa i Sinotsa (2023) nezasnovane u empiriji. Također se prikazuje da je cijeli program ostavio pozitivne posljedice na ukrajinsku ekonomiju. Drugi dio članka usredotočen je na predstavljanje uzroka ekonomske krize 2014. dok se mjere MMF-ove kondicionalnosti ponovno opravdavaju kejnzijanističkom ekonomskom teorijom i modularnim jednadžbama. Nakon prikazivanja ukrajinske provedbe programa, prikazuje se pozitivan utjecaj MMF-a, objašnjen ekonometrijskim modelima prosperiteta za potrošnju i marginalne efektivnosti kapitala. Kao i u prvom dijelu, sveukupni pregled krize 2014. zaključuje da su MMF-ove mjere bile pozitivne za ukrajinski oporavak, da je kondicionalnost programa bila zasnovana na kejnzijanističkoj teoriji, a da su teze Chletsos i Sinots (2023) netočne.
Modeliranje investicijskih strategija u suvremenoj umjetnosti u kontekstu jugoslavenskih ratova
Ovo istraživanje unapređuje metodološki okvir za razvoj prediktivnih modela za upravljanje investicijskim strategijama u suvremenoj umjetnosti u postjugoslavenskoj Balkanskoj regiji. U radu se ispituju ključni čimbenici vrednovanja umjetničkih djela i profila rizika u Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj i Srbiji koristeći mješoviti metodološki pristup koji kombinira meta-analizu, ekspertni Q-sort analizu i hijerarhijsku klastersku analizu. Empirijski nalazi pokazuju trajni utjecaj ratova na prostoru bivše Jugoslavije na dinamiku tržišta umjetnina, naglašavajući značaj načela održive inteligencije i tehnoloških inovacija u strategijama smanjenja rizika. Analiza identificira ključne čimbenike vrednovanja, uključujući umjetničko priznanje, sociopolitičku stabilnost i kulturni značaj, dok uspostavlja različite tržišne segmente karakterizirane diferenciranim profilima rizika. Predloženi okvir uključuje geopolitičke indikatore rizika, atribute umjetničkih djela i umjetnika, kriterije održivog ulaganja i dostupnost tehnologije, s naglaskom na algoritme strojnog učenja za predviđanje tržišta i optimizaciju portfelja. Iako ovaj okvir predstavlja značajan napredak u modeliranju investicijskih strategija u umjetnosti unutar postkonfliktnih konteksta, postoje ograničenja u pogledu dostupnosti podataka, interpretabilnosti modela i etičkih razmatranja. Istraživanje pokazuje potencijal okvira za generiranje vrijednosti, i doprinosi očuvanju kulturne baštine i socioekonomskom razvoju Balkanske regije, postavljajući temelje za naknadna znanstvena istraživanja analize tržišta umjetnina u postkonfliktnim društvima.
Učinci prelijevanja kratkotrajnih šokova egzogenih makroekonomskih odrednica na mirovinske fondove: modeliranje na uzorku Hrvatske
U radu se preispituju učinci prelijevanja šokova egzogenih makroekonomskih varijabli na mirovinski sustav Hrvatske u kratkom roku (vremenski presjek do jedne godine). Primjenjuje se ekonometrijska metodologija temeljena na strukturnom VAR modelu i dekompoziciji varijance (određenje varijacija šokova) kako bi se ustanovila snaga djelovanja kratkotrajnih šokova. Rezultati istraživanja upućuju na heterogenost i asimetričnost djelovanja kratkotrajnih šokova na putanju korisnika te imovinsku vrijednost uplata kod obveznih i dobrovoljnih (otvorenih) mirovinskih fondova Iz toga proizlaze dva ključna zaključka. Prvo, postoji statistička značajnost u korelaciji prelijevanja učinaka šokova uglavnom u većini neovisnih varijabli na ovisne u modelima, s posebnim naglaskom na šokove porasta kamatnih stopa iz okvira restriktivne monetarne politike. Za produbljenje negativnog jaza šoka potreban je određeni vremenski ciklus uglavnom tek od trećeg mjeseca. Na svaki postotni poen šoka dolazi do promjene u deltama u rasponu od -1,2 do + 1,4 p.p. Drugo, ciklus restriktivne monetarne politike iz okvira porasta kamatnih stopa heterogeno i asimetrično odražava utjecaj na strukturu osoba i imovine/uplata kod obveznih i dobrovoljnih mirovinskih fondova. Kod obveznih mirovinskih fondova uglavnom postoji negativan utjecaj samo na imovinu, dok kod dobrovoljnih mirovinskih fondova postoji negativan utjecaj i na putanju korisnika/štediša i na imovinu fondova. Porast kamatnih stopa iz okvira restriktivne monetarne politike dovodi do pada vrijednosti postojećih obveznica u portfeljima fondova zbog inverznog odnosa između kamatnih stopa i cijena obveznica, što u kratkom roku dovodi do pada vrijednosti imovine fondova. U dugom roku isti taj ciklus monetarne politike očekivano bi trebao dovesti do viših prinosa na nove obveznice, stabilizirajući imovinu diversifikacijom portfelja. Obvezni mirovinski fondovi u okviru svojih investicijskih strategija pokazuju manju volatilnost u putanji korisnika, dok su s druge strane osjetljiviji na promjene u vrijednosti imovine. Otvoreni dobrovoljni mirovinski fondovi sa svojom fleksibilnijom investicijskom strategijom imaju veću osjetljivost na šok promjene u kamatnim stopama i inflaciji.
Makroekonomija klimatskih promjena: Pregled klimatskih projekcija i utjecaja na gospodarstvo i financijski sustav Hrvatske
U radu se primjenjuje interdisciplinarni pristup, spajajući klimatologiju s ekonomskom i financijskom analizom, za dublje razumijevanje kako klimatske promjene utječu na gospodarstvo i financijski sustav Hrvatske. Koristeći geoprostornu analizu podataka IPCC-a i Copernicus programa, identificiraju se regije unutar Hrvatske različito izložene klimatskim rizicima, omogućujući precizniju procjenu rizika za gospodarstvo i financijski sustav Hrvatske. Rad također doprinosi teorijskom razumijevanju veza između klimatskih promjena i makroekonomskih varijabli te pruža okvir za analizu dugoročnih ekonomskih učinaka klimatskih promjena. Rezultati istraživanja mogu poslužiti kao osnova za razvoj strategija prilagodbe i ublažavanja rizika od klimatskih promjena na nacionalnoj razini.
Tranzicijski rizici klimatskih promjena: Analiza emisija stakleničkih plinova u Hrvatskoj i europodručju
Kako bi identificirali sektore u Hrvatskoj koji su posebno osjetljivi na mjere Europske unije za prijelaz na niskougljično gospodarstvo, u ovom se radu analiziraju podaci Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (UNFCCC) o emisijama stakleničkih plinova. Cilj analize je prepoznati sektore koji najviše doprinose klimatskim promjenama, ocijeniti njihovu uspješnost u provođenju politika za smanjenje emisija i ostvarivanje ciljeva održivog razvoja. Na temelju toga, jasno se pokazuje da su sektori Energetika, Promet i Industrijski procesi ključni u kontekstu osjetljivosti na klimatske politike EU. Nasuprot tome, sektor Korištenje zemljišta, prenamjena zemljišta i šumarstvo pruža jedinstvene prilike za ublažavanje klimatskih promjena kroz aktivnosti pohrane ugljika, što pridonosi postizanju klimatske neutralnosti.
Analiza odnosa između mjere likvidnosti i raspona kupovnih i prodajnih kotizacijskih cijena: Empirijsko istraživanje na uzorku obveznica sa službenih mjesta trgovanja
Identifikacija stupnja likvidnosti financijskih imovina značajna je u procesu upravljanja i računovodstvenog priznavanja pozicija u vrijednosnim papirima priznatim u knjizi trgovanja ili knjizi banke kod bankovnih financijskih posrednika. Financijska teorija kao najznačajniji indikator likvidnosti vrijednosnih papira uzima raspon između kotiranih kupovnih i prodajnih cijena. Tržišna likvidnost vrijednosnih papira što se indicira u malom rasponu kupovnih i prodajnih cijena smanjuje troškove zauzimanja dugih ili kratkih pozicija kod ključnih nositelja trgovanja na financijskim tržištima. Nakon globalne financijske krize iz 2007 godine Bloomberg razvija novu složenu mjeru likvidnosti financijskih imovina prihvaćenu od strane profesionalnih sudionika financijskog sustava. Temeljni cilj ovoga rada jeste u analizi veze između nove mjere likvidnosti financijskih imovina te njihova raspona kupovnih i prodajnih kotacijskih cijena. Empirijska veza između pokazatelja bit će analizirana na temelju podataka javno kotiranih vrijednosnih papira na dva najveća službena tržišta, Euronext i Londonske burze vrijednosnih papira. Analizom je dokazana značajnost negativne veze između mjere likvidnosti i raspona kotacijskih cijena kod visoko likvidnih dužničkih vrijednosnih papira, ali i kod vrijednosnih papira nižeg stupnja likvidnosti. Rezultati istraživanja mogu se koristiti kod donošenja investicijskih strategija te klasifikaciji portfelja prema stupnju njihove likvidnosti sukladno zahtjevu Međunarodnih standarda financijskog izvještavanja.
stupanj likvidnosti, raspon kupovnih i prodajnih cijena, indeks likvidnosti, IFRS 13
Toksičan nadzor, dehumanizacija i uspješnost malih isrednjih poduzeća u Nigeriji: Posrednička uloga otpornosti
Ovo kvantitativno istraživanje analizira posredničku ulogu otpornosti u odnosu između toksičnog nadzora, dehumanizacije i uspješnosti malih i srednjih poduzeća (SME) u državi Zamfara, Nigerija. Korištenjem ankete i tehnike presječnog istraživanja prikupljeni su podaci za 658 zaposlenika malih i srednjih poduzeća u državi Zamfara, Nigerija. Robustnost rezultata osigurana je povećanjem uzorka za 30% kako bi se uzela u obzir pogreška neodgovorenih pitanja. Korištenjem tehnike modeliranja strukturnih jednadžbi (SEM), podaci pokazuju snažne izravne i moderirajuće učinke. Prvo, toksični nadzor ima negativan utjecaj na učinak MSP-a, naglašavajući kritičnu ulogu ponašanja vodstva. Nadalje, pokazalo se da dehumanizacija ima značajan negativan učinak na uspješnost malih i srednjih poduzeća, ističući potrebu očuvanja humanog tretmana na radnom mjestu. Naime, otpornost se pokazala kao važan moderator, ublažavajući negativne učinke toksičnog nadzora i dehumanizacije na učinak MSP-a. Studija naglašava važnost izgradnje otpornosti zaposlenika na radnom mjestu kako bi djelovali kao zaštita od negativnih radnih trendova poput dehumanizacije i toksičnog nadzora od strane menadžmenta organizacija. Modelom je obuhvaćeno 42,8% varijacija u izvedbi MSP-a, ukazujući na umjerenu moć objašnjenja, sa vrijednošću Q-kvadrata od 0,155, ukazujući na srednji prediktivni značaj. Ovo istraživanje nadograđuje znanje o organizacijskom ponašanju u malim i srednjim poduzećima pružajući uvid u tehnike za izgradnju otpornosti i poboljšanje učinka u otežanim radnim okolnostima.
toksični nadzor, dehumanizacija, performanse SME-a, otpornost, teroija društvenih odnosa
Razumijevanje ekološke transparentnosti: Primjer tvrtki iz Saudijske Arabije
Ovo istraživanje analizira prakse korporativne javne objave podataka o okolišu (CED) među izlistanim tvrtkama u Saudijskoj Arabiji kroz prizmu integrirane teorije agenta i teorije legitimnosti. Analiza ispituje kako elementi korporativnog upravljanja kao što su veličina odbora, neovisnost odbora i neovisnost revizorskog odbora, kao i karakteristike specifične za tvrtku, uključujući veličinu, financijsku polugu i međunarodnu diverzifikaciju utječu na opseg javne objave podataka o okolišu na uzorku od 87 nefinancijskih tvrtki tijekom 2015. – 2019. Rezultati otkrivaju pozitivnu vezu između razine CED-a i čimbenika kao što su veća veličina poduzeća, veća međunarodna prisutnost i poslovanje u industrijama osjetljivim na okoliš. Nasuprot tome, viša razina financijske poluge i, iznenađujuće, veća veličina odbora, pokazuju negativan odnos s razmjerom objave. Neovisnost uprave i neovisnost revizorskog odbora nisu pokazale značajan utjecaj. Koliko je autorima poznato, ovo predstavlja prvo istraživanje u na uzorku saudijskih kompanija koje analizira učinke neovisnosti revizorskog odbora i internacionalizacije na CED. Sa sveobuhvatnim skupom objašnjavajućih varijabli i 435 opservacija na razini kompanija-godina, omogućena je analiza većeg opsega u usporedbi s prethodnim saudijskim istraživanjima. Primjenom indeksa objavljivanja informacija o okolišu Globalne inicijative za izvješćivanje (GRI), istraživanje pospješuje usporedivost i preciznost u praćenju CED trendova tijekom vremena. Istraživanje je ograničeno oslanjanjem samo na javnu objavu kroz godišnjea izvješća i prirodom presječnih podataka. Buduća bi istraživanja mogla istražiti determinante CED-a kroz različite teorijske presjeke, kao što su teorija dionika, institucionalna teorija i teorija signalizacije, te procijeniti dimenzije kvalitete objave upotrebom longitudinalnog panel istraživanja za preciznije uvide. Rezultati naglašavaju potrebu za strožim propisima o korporativnom upravljanju koji pojašnjavaju kriterije neovisnosti direktora i standarde izvješćivanja o održivosti u Saudijskoj Arabiji kako bi se poboljšala transparentnost i upravljanje okolišem.
CED, odgovornost prema okolišu, korporativno upravljanje, Saudijska Arabija
Pregled dužničkih kriza u Eurozoni - iskustva i pouke
Predmet ovoga rada je europska dužnička kriza koja se obično smješta u razdoblje 2008-2015. godine u kojem je nekoliko europskih zemalja doživjelo kolaps financijskih institucija, visok državni dug i velike razlike prinosa na državne obveznice. Cilj rada je prikazati uzroke nastanka financijskih kriza te načina rješavanja i izbjegavanja financijske zaraze i kolapsa eura. Smatra se da je dužnička kriza započela 2008. kolapsom islandskog bankarskog sustava, a zatim se 2009. prvenstveno proširila na Portugal, Italiju, Irsku, Grčku i Španjolsku, što je dovelo do popularnog relativno uvredljivog naziva (PIIGS). Rubne države članice Eurozone kao što su Grčka, Španjolska, Irska, Portugal i Cipar do kraja 2009. nisu mogle otplatiti niti refinancirati svoj državni dug. Bankovni sustav je bio pred kolapsom, a pomoć financijskih institucija trećih strana kao što su Europsku središnju banku (ECB) ili Međunarodni monetarni fond (MMF) bile su od presudnog značaja. Kriza je na kraju kontrolirana financijskim jamstvima europskih zemalja koje su se bojale kolapsa eura i financijske zaraze koja je posebno prijetila iz Grčke. Na osnovu takvog iskustva, u Eurozoni 2012. pokrenut je Europski stabilizacijski mehanizam (ESM) kao međuvladina organizacija država članica Eurozone s misijom izbjegavanja i prevladavanja financijskih kriza te održavanje financijske stabilnosti. U konačnici, svemu se pridružila i ECB koja svojim nestandardnim mjerama monetarne politike od sredine 2014. kroz programe kupnje imovine (APP-Asset Prurchase Programmes) poglavito od javnog sektora (PSPP-Public Sector Purchase Programme) s ciljem podržavanja ukupnog gospodarskog rasta u okviru inflacije na ciljnoj razini od 2%. Ipak, inflatorni udar od početka 2022. u kombinaciji s energetskom krizom izgurali su u prvi plan pitanje porasta prinosa (kamata) na državni dug nasuprot niskih stopa gospodarskog rasta širom Eurozone. Svrha rada postiže se aktualiziranjem pitanja o održivosti postojećih modela upravljanja rizicima za očuvanje financijske stabilnosti te podizanjem svijesti o tome, naročito u kontekstu tzv. novih fiskalnih pravila EU-a u 2024. godini.
dužnička kriza, eurozona, državni dug, Grčka, Italija, Španjolska, Portugal, Irska, ECB, fiskalna pravila