Oeconomica Jadertina objavljuje znanstvene i stručne radove s područja ekonomije i srodnih znanstvenih područja. Časopis je primarno usmjeren na objavljivanje znanstvenih radova (izvornih znanstvenih radova, prethodnih priopćenja i preglednih članaka), ali objavljuje i stručne radove, izlaganja sa znanstvenih skupova i prikaze. Posebno potiče multidisciplinarni pristup. Politika objavljivanja radova u časopisu usmjerena je praćenju najnovijih pojava, znanstvenih spoznaja i trendova s namjerom doprinosa razumijevanju nove paradigme ekonomije u tranziciji ili Nove ekonomije. Podjednako se obrađuju lokalne, nacionalne i globalne (opće) teme iz djelokruga časopisa. Radovi objavljeni u časopisu Oeconomica Jadertina referiraju se u sekundarnim publikacijama: Hrčak, ERIH+, Google Scholar, DOAJ. Časopis izlazi dva puta godišnje (lipanj i prosinac). Radovi moraju biti dostavljeni najkasnije do 01. svibnja za objavu u lipnju, i najkasnije do 01. studenog za objavu u prosincu. Radovi se mogu predati i objaviti na hrvatskom i engleskom jeziku.
Fluktuacije deviznoga tečaja u sustavu zlatnoga standarda
Tri su cilja ovoga rada. Prvo, objasniti funkcioniranje sustava zlatnoga standarda. Drugo, objasniti kako su devizni tečajevi fluktuirali u različitim razdobljima zlatnoga standarda. Treće, objasniti razloge prestanka postojanja zlatnoga standarda. Metodološki temelj istraživanja u ovome radu je povijesni pristup. Uz analitičko-sintetički okvir istraživanja, primijenjene su primarno deskriptivna i komparativna metoda, a istraživanje je temeljeno na sekundarnim izvorima podataka. Temeljna osobina sustava zlatnoga standarda bila je neograničena konvertibilnost domaće valute za zlato koju je jamčila središnja banka neke zemlje po unaprijed utvrđenom paritetu. Također, bila su dopuštena međunarodna plaćanja zlatom, to jest zlato se moglo slobodno kretati iz jedne zemlje u drugu. U početku, u ovome sustavu devizni tečajevi su fluktuirali u uskom rasponu između gornje i donje zlatne točke. Pri tome su gornja i donja zlatna točka bile određene zlatnim paritetom uvećanim ili umanjenim za troškove prijevoza i osiguranja zlata. Poslije, u razdoblju brettonwoodskoga sporazuma, devizni tečajevi fluktuirali su u odnosu na postavljeni paritet u rasponu fluktuacije od ±1 %, koji je održavan intervencijama središnjih banaka na deviznom tržištu. Iako je sustav zlatnoga standarda imao svojih prednosti koje su se očitovale ponajprije putem stabilnosti deviznoga tečaja, njegov osnovni nedostatak bio je vezanost količine novca u optjecaju za količinu zlata kojom je neka zemlja raspolagala. To je bio ograničavajući čimbenik u razdobljima rata ili recesije, ali i u okolnostima rasta vrijednosti međunarodnih transakcija. Zbog posljedica njegovih nedostataka, zlatni standard službeno je ukinut 1971. godine.
devizni tečaj, zlatni standard, Bretton Woods, zlatna točka, prilagodljivo vezanje
The Relationship Between Share Price Movement and Audit Adjustments
The purpose of this research was to examine the correlation between the fluctuations in share prices following the release of independent auditor reports for companies listed on the Zagreb Stock Exchange during the period from 2016 to 2018, and the audit adjustments made to the financial results in their unaudited financial statements. The research hypotheses were evaluated using the regression coefficients derived from panel regression models that were estimated with a random effects estimator. The results of the research indicated a statistically significant positive correlation between the relative change in share price after the disclosure of independent auditor reports and the absolute earnings audit adjustments. In addition, there was a statistically significant positive correlation between the relative change in share price after the disclosure of independent auditor reports and the absolute upward earnings audit adjustments. However, no statistical significance was found between the relative change in share price after the disclosure of independent auditor reports and the absolute downward earnings audit adjustments. The lack of a significant correlation between downward earnings audit adjustments and share prices post-disclosure of an independent auditor’s report has raised further questions, thereby creating a new direction for future research. The study’s limitations include a relatively small sample size and the possible presence of omitted variable bias.
Service Quality in the P2P Economy: SERVQUAL Applied to Airbnb Listings in World Heritage Site
As a result of the rapid growth of peer-to-peer (P2P) as an innovative business model in the hospitality industry and the need for world heritage sites (WHS) protection from over-tourism development, investigating the service quality of P2P accommodation in WHS is of paramount importance. The main purpose of this paper was to identify which service dimensions in P2P accommodation in WHS have been evaluated by guests as of the highest quality. To achieve the main purpose of this paper, empirical research was conducted using a convenience sample of 352 tourists who had used P2P accommodation in the Dubrovnik WHS between April and October 2022 and between May and October 2023. Based on empirical research using the SERVQUAL model, tourists had the lowest expectations for hosts' empathy and responsiveness, compared with tangible elements in accommodation units, which they expected the most. The results indicated that, in WHS, the most prominent dimension of P2P accommodation units, based on perceptions, is responsiveness. Additionally, tourists who stayed in P2P accommodations in the Dubrovnik WHS rated empathy and responsiveness as the two highest-rated quality dimensions. In addition to its theoretical contribution, the findings of this paper could serve as guidelines for categorizing P2P accommodation in WHSs and as indicators for hosts in WHSs of what needs to be upgraded and improved. The results could also help urban planners and P2P promoters in WHS assess the degree of reality or exaggeration in P2P. Given the limitations of this paper and considering the research area and sample, future research should examine more WHSs and conduct comparative analyses of P2P accommodation quality outside WHSs.
peer-to-peer (P2P), service quality, world heritage site (WHS)
UNESCO Global Geopark Biokovo–Imotski Lakes: Potential Contribution to the Enhancement of Tourism in the Imotski Region
The purposes of the research were to determine the expected benefits of the designation of the Biokovo-Imotski Lakes Geopark (BILUGGp) as a UNESCO Global Geopark for tourism development in the Imotski Region, and the expected benefits of partnership programmes with the Geopark. The paper also reviews of examples of good practices from selected UNESCO Global Geoparks, highlighting projects and activities that could be adapted to support BILUGGp. Empirical research using the e-Delphi technique was employed to investigate the mentioned topic, in conjunction with online research regarding UNESCO Global Geoparks, pertinent documents, as well as scientific and professional literature. Data: The internet survey covered 213 UNESCO Global Geoparks, i.e., their websites, located in 48 countries, and 27 panellists ultimately participated in the e-Delphi survey. Results show the expected benefits of this designation for the tourism development of the Imotski Region include a substantial increase in the destination’s visibility (37%), the promotion of new tourist facilities (33%), and the establishment of conditions favorable for geotourism development (32%). 2) The expected benefits arising from partnership programs with the Geopark are evident in collaboration with other Geoparks on particular projects (such as Geofood) (37%), enhanced overall promotion (30%), and greater visibility for stakeholders (26%). The designation of Geopark offers numerous benefits and opportunities for growth across the entire region, which encompasses Imotski, Biokovo, Zabiokovlje, and the Makarska Riviera. It promotes the development of tourism, enhances geotourism and destination branding, encourages collaboration with other Geoparks, and supports the development of agriculture, hospitality, trade, and services. Furthermore, it stimulates the revitalization of traditional crafts and customs, establishes a variety of partner programs, advocates for the sustainable management of both natural and cultural heritage, and contributes positively to the well-being of the local community.
UNESCO Geoparks, Biokovo-Imotski Lakes Geopark, tourism development, benefits, partnership
The Services Sector in the Dutch Economy: Economic Contribution and External Trade Performance
This study aims to present the structural dynamics and the contribution of the services sector to the Dutch economy, as one of the European Union countries that serves as a leading model for service-based economies. A descriptive-analytical approach was used to analyse official Eurostat statistics on the services sector for the period 2010-2020, while trade in services data extend to 2024. Results reveal that the services sector plays a pivotal role within the Dutch economy, contributing significantly to value creation, profitability, and foreign trade, including exports and imports. Despite its flexibility and diversity, the services sector remains vulnerable to global fluctuations, emphasizing the need for strategic investment and policy support to maintain competitiveness and long-term growth. This study is limited by the absence of 2017 data for the services sector, and the small sample size used in the regression models. The contribution of this study lies in providing a uantitative analysis that complements previous qualitative studies and sheds light on its role in the Dutch economy and international trade. More comprehensive future research, in terms of both data and period, could be recommended, including a study of the impact of global factors on the service sector in the Netherlands, or a comparison with specific countries.
Artificial Intelligence and Green Transformation: Human Capital Upgrading, Green Finance, and ESG Assessment as Drivers of Sustainable Productivity
This study investigates the interrelationship between the adoption of artificial intelligence (AI), green finance, and Environmental, Social, and Governance (ESG) performance in relation to sustainable productivity within Chinese publicly listed companies. Utilizing comprehensive firm-level panel data that encompasses 1,000 listed firms from 2012 to 2024, amounting to 13,000 firm-year observations sourced from the CSMAR database, corporate disclosures, and reputable ESG rating agencies, the study applies pooled OLS and fixed-effects models, a difference-in-differences (DiD) framework, and mediation analyses to fill existing gaps in the comprehension of sustainable transformation mechanisms. The findings reveal a positive correlation between AI adoption and sustainable productivity (β = 0.115, p < 0.01), as well as with the intensity of green finance (β = 11.16, p < 0.05 in fixed effects). However, the ESG effects seem to indicate cross-sectional selection rather than improvements within firms. Mediation analysis indicates that green finance and ESG collectively account for approximately 18% of AI’s overall association (5.9% and 12.0%, respectively), with the remaining 82% functioning through direct operational channels. The 2012 Green Credit Guidelines are associated with a relative decrease in measured productivity among polluting industries (DiD: −16.48, p < 0.01), aligning with the policy’s restrictions on ‘Two-High’ sectors. Heterogeneity analysis shows that small firms benefit disproportionately from AI adoption (β = 0.131 compared to β = 0.112 for larger firms), challenging traditional beliefs regarding the technology-adoption benefits of large organizations. Key limitations include potential endogeneity, dependence on text-based and rating-based proxies, and the focus on a single-country context and this is why the future studies should consider employing instrumental-variable approaches, alternative metrics, and cross-country analyses. This study enhances the understanding of sustainable transformation as a synergistic process that integrates technological, financial, and governance aspects.
artificial intelligence, green finance, ESG performance, sustainable productivity, panel data analysis, mediation analysis, Chinese listed firms
Prognoziranje realizirane volatilnosti: empirijski nalazi referentnog europskog dioničkog indeksa
Realizirana volatilnost temelji se na intradnevnim visokofrekventnim prinosima i standardna je mjera stvarne, premda nepoznate, integrirane volatilnosti financijske imovine. Iako je realizirana volatilnost determinirana ex-post, u posljednjem desetljeću razvijeno je nekoliko modela za njezino predviđanje, koji se razlikuju prema svojstvima koja nastoje obuhvatiti, kao što su duga memorija, heteroskedastičnost, cjenovni skokovi, asimetrična reakcija na pozitivne i negativne šokove te mikro strukturni šum, kao i prema tome modeliraju li realiziranu volatilnost izravno ili posredno. Uspješnost takvih modela još je uvijek nedovoljno istražena, osobito na europskim tržištima kapitala, za razliku od američkih tržišta koja su zastupljenija u dosadašnjim studijama. Stoga je cilj ovoga rada usporediti uspješnost odabranih modela u prognoziranju realizirane volatilnosti indeksa DAX, koji se smatra referentnim europskim dioničkim indeksom. U tu svrhu uspoređuju se HAR, MEM, HEAVY i realizirani GARCH modeli ne samo radi utvrđivanja modela s najvećom prognostičkom točnošću, već i radi ispitivanja ovisi li njihova učinkovitost o frekvenciji uzorkovanja i izboru realizirane mjere koja se prognozira. Time rad doprinosi literaturi u kojoj ne postoji konsenzus o najprikladnijim modelima za prognoziranje pojedinih realiziranih mjera volatilnosti. Empirijski nalazi pružaju implikacije za upravljanje rizicima i vrednovanje financijskih instrumenata na europskim tržištima kapitala, osobito u razdoblju neizvjesnosti obuhvaćenom analizom. Istraživanje se temelji na jednominutnim zaključnim cijenama indeksa DAX, dok se prognostička točnost vrednuje primjenom više kriterija.
Odnos između cijene Bitcoina i obujma trgovanja Ethereumom
Ciljevi rada bili su ispitati postoji li statistička veza između cijena Bitcoina i volumena trgovanja Ethereumom te razviti jednostavan prediktivni model za volumene trgovanja Ethereumom na temelju cijena Bitcoina. Dnevne cijene zatvaranja Bitcoina u USD i dnevni volumeni trgovanja Ethereumom korišteni su za provođenje Spearmanove analize korelacije rangova i za razvoj modela umjetne neuronske mreže (ANN). Vremenski okvir obuhvaćen podacima je od 1. svibnja 2020. do 22. studenog 2025. Volumeni Ethereuma funkcionirali su kao zavisna varijabla, a cijene Bitcoina kao nezavisna varijabla. Rezultati otkrivaju značajnu, umjerenu, pozitivnu vezu između cijena Bitcoina i volumena Ethereuma te da je model ANN učinkovito predvidio volumene Ethereuma s visokim stupnjem točnosti. Rezultati podržavaju sadašnje dokaze o vezama između kriptovaluta. Potvrđujući učinkovitost umjetnih neuronskih mreža (ANN) u predviđanju obrazaca na tržištu kriptovaluta, studija također daje metodološki doprinos. Osim toga, studija nudi jednostavniji pristup modeliranju koji naglašava važnost bilateralnih interakcija među glavnim kriptovalutama korištenjem modela s jednim ulazom. Burze, fintech tvrtke i investicijske institucije mogu integrirati lagane sustave strojnog učenja u svoje alate za predviđanje kako bi ponudile analitiku u stvarnom vremenu bez značajnih zahtjeva za obradom, u skladu s izvrsnim performansama ANN modela.
Kognitivne pristranosti u financijskom i medicinskom odlučivanju: interdisciplinarni pristup i strategije za učinkovitije donošenje odluka
Svrha ovoga rada je istražiti utjecaj kognitivnih pristranosti na donošenje odluka u područjima financija i medicine te ispitati mogućnosti interdisciplinarnog prijenosa strategija za umanjenje njihova utjecaja. Analiza se temelji na teorijskom okviru dualnog modela razmišljanja (Sustav 1 i Sustav 2) i sekundarnoj analizi relevantne literature iz područja ekonomije, kognitivne psihologije i medicine. Fokus je stavljen na četiri najčešće pristranosti (potvrđivanja, sidrenja, heuristiku dostupnosti i pretjerano samopouzdanje) uz prikaz njihovih manifestacija u oba konteksta i strategija za njihovo umanjenje utjecaja, uključujući metakognitivne tehnike, kontrolne liste, grupno odlučivanje i simulacijske metode poput Monte Carlo analize. Rezultati pokazuju da su temeljni mehanizmi pristranosti konzistentni u različitim kontekstima, iako se njihove posljedice razlikuju ovisno o području i ciljevima odlučivanja. Ta konzistentnost otvara prostor za razvoj zajedničkih strategija i prijenos učinkovitih metoda između ta dva analizirana područja. Praktične implikacije uključuju mogućnost primjene medicinskih strukturiranih protokola u financijama te integraciju kvantitativnih modela iz financija u kliničke procjene. Ograničenja rada odnose se na nedostatak primarnih empirijskih podataka, fokus na ograničen broj pristranosti i teorijsku razinu prijedloga interdisciplinarnog prijenosa. Buduća istraživanja trebaju kombinirati teorijske uvide s praktičnim rješenjima i tehnološkim inovacijama kako bi se otvorio prostor za učinkovitije i robusnije okvire odlučivanja. Interdisciplinarni pristup dodatni je iskorak u povećanju kvalitete stručnih odluka u financijskom i medicinskom odlučivanju.
kognitivne pristranosti, heuristike, medicinsko odlučivanje, financijsko odlučivanje, interdisciplinarni pristup
Tematska analiza korporativnog diskursa o raznolikosti i inkluziji u organizacijskim dokumentima
Raznolikost i inkluzija sve se češće uvrštavaju u organizacijske strategije, osobito u područjima održivog razvoja, društvene odgovornosti i upravljanja ljudskim potencijalima. Ipak, iako su ovi pojmovi sve prisutniji u javnom diskursu, još uvijek nije dovoljno razjašnjeno kako ih organizacije zapravo definiraju i predstavljaju u svojim službenim dokumentima. U radu se polazi od pretpostavke da takve definicije nisu vrijednosno neutralne, nego aktivno sudjeluju u oblikovanju organizacijskog identiteta i kolektivnih stavova prema društvenim pitanjima. Teorijski pristup temelji se na razumijevanju jezika kao sredstva oblikovanja stvarnosti, uzimajući u obzir institucionalne, normativne i strateške aspekte raznolikosti i inkluzije. Cilj rada je istražiti kako organizacijske definicije raznolikosti i inkluzije odražavaju različite društvene, etičke i menadžerske orijentacije te ponuditi analitički okvir za njihovu klasifikaciju i tumačenje. Istraživanje je vođeno interpretativnim epistemološkim pristupom, s naglaskom na razumijevanje načina na koji organizacije konstruiraju značenja raznolikosti i inkluzije kroz jezik. Tematska analiza provedena je u skladu s konstruktivističkim pristupom koji priznaje višestrukost značenja u organizacijskom diskursu. Analizom organizacijskih dokumenata prepoznate su četiri funkcionalne skupine definicija: motivacijsko-vrijednosne, normativne, operativne i deklarativne. Svaka od njih upućuje na različite pristupe i razine angažmana u području raznolikosti i inkluzije. Predložena tipologija pruža okvir za dublje razumijevanje organizacijskog govora o raznolikosti te predstavlja koristan alat za analizu i procjenu inkluzivnih politika u praksi.
raznolikost, inkluzija, organizacijska kultura, organizacijski diskurs, menadžerske prakse, ljudski resursi, poslovna etika
Current State and Development Perspectives of the Cultural Routes of the Council of Europe in Istria County
The paper examines the current state and development prospects of the Cultural Routes of the Council of Europe within Istria County (Croatia). The authors began with the premise that Istria, being a cross-border, multicultural, and multilingual area distinguished by a unique cultural landscape, possesses significant potential for establishing European cultural routes. The research problem arises from the observation that the implementation of the Cultural Routes of the Council of Europe in Istria has remained in its initial stages of development, and that key stakeholders have not yet fully recognized the strategic potential of enhancing the region’s distinctive heritage through the establishment of transnational cultural routes. The research methodology employed a qualitative case study approach, incorporating both desk and field research, which involved interviews with representatives from key stakeholders. After conducting a literature review, this research presents a case study of Istria County. The analysis focuses on identifying existing challenges, developmental prospects, and recommended strategic measures concerning the implementation of the Cultural Routes of the Council of Europe in the region. The findings indicate that European thematic cultural routes, recognized as the most accessible and cost-efficient forms of cultural tourism, can play a crucial role in reinforcing local identities and promoting sustainable economic development in the region. Istria County, as a cross-border area, has the potential to promote cultural routes as a model for the valorisation of shared European heritage and core European values.
cultural routes, Council of Europe, transborder regions, European heritage, Istria
Stavovi rezidenata o nematerijalnoj kulturnoj baštini i mogućnosti unaprjeđenja turističke ponude
Narodne predaje mogu biti jedan od ključnih čimbenika za kulturno stvaralaštvo, identitetski razvoj i održivi turizam. Ovaj rad pridonosi dubljem razumijevanju narodnih predaja u ulozi izgradnje kulturnog identiteta te podsjeća na njihovu važnost kao mogući temelj nematerijalne kulturne baštine i sredstava koje mogu povezati prošlost s budućnošću. Predmet istraživanja je uloga i značaj dalmatinskih narodnih predaja kao oblika nematerijalne kulturne baštine. Analizom nematerijalne baštine, čimbenike narodnih predaja, njihove važnosti, simbolike te procesa prenošenja unutar zajednice, istaknuta je važnost narodnih predaja kao jednog od ključnih čimbenika očuvanja kulturnog identiteta zajednice. Naglasak je na ulozi narodnih predaja u suvremenom društvu kao i na njihove izazove, zaštitu i reinterpretaciju u kontekstu turizma. Rad se temelji na metodi ispitivanja rezidenata destinacija anketnim online upitnikom provedenim u svibnju 2025. godine. Rezultati potvrđuju povezanost lokalnog stanovništva i usmene tradicije s naglaskom na pripovijedanje narodnih predaja. Primijećeno je kako većina ispitanika smatra da bi narodne predaje trebale imati važniju ulogu u obrazovanju i kulturnim programima. Ujedno, prepoznata je uloga turističkih zajednica u kontekstu prepoznavanja tradicionalnih aktera i čimbenika značajnih za očuvanje narodne predaje. Rezultati upućuju na to da su predaje još uvijek zastupljene u kolektivnoj svijesti zajednice. Identificirana je potreba za višeslojnim pristupom u valorizaciji narodnih predaja obrazovanjem, uloge državnih i lokalnih samouprava, medija i kulturnih institucija te uključivanja lokalne zajednice u proces prenošenja narodnih predaja mlađim generacijama. Također, važno je praćenje stavova zajednice longitudinalnim studijama radi unaprjeđenja turističke ponude putem diversifikacije turističkog proizvoda i razvoja cjelogodišnjeg turizma. Ograničenja istraživanja su u nedostatku šireg obuhvata usmenih predaja regija koje mogu biti predmet interesa budućih istraživača ove problematike.
nematerijalna kulturna baština, oralne tradicije, lokalno stanovništvo, zaštita, održivost
Implementacija višeagentnog sustava umjetne inteligencije za donošenje financijskih trgovačkih odluka
Primjena umjetne inteligencije u financijskim analizama dovodi do razvoja naprednih višeagentnih sustava koji omogućavaju učinkovitiju analizu i donošenje odluka od dosadašnjih metoda. Ovaj rad predstavlja razvoj i implementaciju višeagentnog sustava umjetne inteligencije za generiranje financijskih trgovačkih preporuka koji integrira specijalizirane agente za prikupljanje podataka, tehničku analizu, obradu vijesti i upravljanje portfeljem. Sustav kombinira kvantitativnu analizu zasnovanu na tehničkim indikatorima s kvalitativnim uvidima iz financijskih vijesti kroz tehnike obrade prirodnog jezika, poput inženjeringa upita i generiranja pomoću pretraživanja. Arhitektura ovog sustava omogućava samostalno djelovanje četiri specijalizirana agenta koji doprinose generiranju trgovačkih preporuka. Evaluacija provedena na pet reprezentativnih dionica tehnoloških kompanija tijekom šestomjesečnog perioda 2025. godine pokazuje značajno poboljšanje u upravljanju rizikom u odnosu na referentnu strategiju „kupi i drži“. Rezultati prikazuju značajno smanjenje volatilnosti i maksimalnog pada kod većine analiziranih dionica, posebno kod visoko volatilnih dionica poput Tesle gdje sustav održava maksimalni pad na 7.72% u odnosu na 47.84% referentne strategije. Sustav prilagođava trgovačke preporuke različitim tržišnim uvjetima i specifičnostima svake dionice, čime održava stabilnost portfelja u periodima kada su tržišta nestabilna. Analiza financijskih vijesti pomoću NLP-a omogućava sustavu da prepozna je li vijest pozitivna ili negativna, koliko je važna za dionicu i kako bi mogla utjecati na njezinu cijenu. Unatoč identificiranim ograničenjima u vidu opreznijeg pristupa tijekom snažnih uzlaznih trendova, modularnost ove arhitekture omogućava kontinuirani razvoj i optimizaciju pojedinih komponenti. Istraživanje potvrđuje vrijednost višeagentnih pristupa u integraciji različitih izvora podataka za poboljšanje procesa donošenja trgovačkih odluka.
Psihologija ekonomskih narativa: emocionalna asimetrija i paradoks prognoza inflacije
Ovaj rad istražuje utjecaj emocionalnog tona u komentarima stručnjaka na prognoze inflacije, uz zadržavanje stalnog informativnog sadržaja. Korištenjem koncepata iz bihevioralne ekonomije i kognitivne psihologije, posebice okvira, sidrenja i pozitivne-negativne asimetrije, istraživanje prikazuje "inverzni efekt", odnosno suprotan obrazac koji povećava prognoze inflacije uz umirujuće komentare, dok alarmistički komentari smanjuju iste. Proveden je eksperiment između grupa u kojem je sudjelovalo 254 poljskih studenata, odabranih zbog njihovog ograničenog ekonomskog znanja. Sudionici su nasumično raspoređeni za primanje pozitivno ili negativno intoniranih komentara koji su informacijski bili ekvivalentni, a zatim su dali prognoze prije i nakon intervencije. Analiza podataka provedena je korištenjem neparametrijskih testova (Mann-Whitney U i Wilcoxon). Rezultati pokazuju da emocionalni okvir ima značajan utjecaj na očekivanja. Negativni ton imao je izraženiji učinak od pozitivnog tona, što je u skladu s konceptom afektivne asimetrije; međutim, smjer promjene bio je suprotan početnim hipotezama, čime se potvrđuje inverzni efekt. Ovi rezultati poboljšavaju razumijevanje načina na koji ekonomska komunikacija može oblikovati javno mišljenje bez uvođenja novih informacija, a imaju implikacije za središnje banke, donositelje politika i medije. Ograničenja studije uključuju nereprezentativnost uzorka studenata, laboratorijsko okruženje i ograničeno mjerenje individualnih razlika. Buduća istraživanja mogla bi uključivati terenske uvjete, različit uzorak i metodologije temeljene na modelima kako bi ispitala uvjete granice i potvrdila inverzni efekt u različitim formatima.
emocionalni okvir, očekivanja inflacije, inverzni efekt, narativna ekonomija, bihevioralne financije, osjećaj, stručna komunikacija
Povezanost organizacijske klime i zadovoljstva zaposlenika poslom: nalazi iz hrvatskih poduzeća
Organizacijska klima (OK) utječe na radni učinak, motivaciju i zadovoljstvo poslom zaposlenika (ZP). To zadovoljstvo rezultat je određenih čimbenika koji utječu na kvalitetu nečijeg radnog života. Povezanost između OK i ZP je složena jer je podložna iskustvima svakog pojedinog zaposlenika i njihovim tumačenjima. Mnoga znanstvena istraživanja sugeriraju da stil vođenja menadžera igra ključnu ulogu u stvaranju ZP. Na temelju glavne i pet pomoćnih hipoteza, ovaj rad analizira razinu povezanosti između OK i ZP zaposlenika u hrvatskim poduzećima. Prvi dio upitnika odnosi se na skup tvrdnji vezanih uz OK. Zadovoljstvo je imalo ulogu zavisne varijable, dok su nezavisne varijable označavale sljedećih pet dimenzija klime: “interna komunikacija”, “struktura poduzeća”, “politika poduzeća”, “mogućnosti napredovanja zaposlenika” i “briga za osobne interese zaposlenika”. Empirijsko istraživanje provedeno je na slučajnom uzorku od 100 zaposlenika srednjih i velikih poduzeća. Rezultati su pokazali da se korelacija između OK i ZP prvenstveno očituje u “internoj komunikaciji”. Dakle, poboljšanje ove dimenzije najviše doprinosi povećanju zadovoljstva zaposlenika poslom u odabranim poduzećima. U ostale četiri dimenzije nije pronađena značajna korelacija. Ispitanici su visoko ocijenili svoje zadovoljstvo poslom i utjecaj nadređenih na odabranih pet dimenzija. Budući da nema dovoljno sličnih empirijskih istraživanja kako u Hrvatskoj tako ni u regiji, dodana vrijednost ovog rada su dobiveni rezultati koji mogu koristiti praktičarima i istraživačima. Tako se mogu bolje osmisliti i provesti radikalne promjene u smislu stvaranja povoljne OK i postizanja ZP. Ipak, relativno mali uzorak ispitanika i demografska neravnoteža ograničili su donošenje općih zaključaka. U budućim istraživanjima autori mogu razmotriti neke druge statističke testove i dublje istražiti odnos između različitih vrsta OK i pojedinih industrija, odnosno djelatnosti.
organizacijska klima, zadovoljstvo zaposlenika poslom, interna komunikacija, utjecaj lidera
AI u odnosu na ljudsko stvaranje sadržaja na Instagramu: ishodi angažmana i percepcije potrošača
U radu se istražuje usporedna učinkovitost sadržaja nastalog kao rezultat ljudskog stvaranja i sadržaja generiranog pomoću AI na Instagramu, fokusirajući se na metrike angažmana i preferencije potrošača. Cilj je utvrditi može li AI izjednačiti ili nadmašiti ljudsko stvaranje sadržaja u pogledu dosega, interakcije i percipirane kvalitete. Provedeno je istraživanje na Instagram računu s 770 pratitelja. Ukupno je objavljeno dvanaest postova s jednom slikom (12 ljudski stvoreno, 12 generirano pomoću AI) u izmjeničnom slijedu. Podaci o angažmanu prikupljeni su putem Instagram Insights-a i analizirani pomoću Mann-Whitney U testa. Osim toga, provedene su dvije ankete putem Instagram Storyja kako bi se utvrdilo koji su elementi postova (slika, opis, recept) imali najznačajniji utjecaj na angažman. Rezultati su pokazali da sadržaj generiran pomoću AI može proizvesti usporedive rezultate u pogledu lajkova, komentara, dijeljenja, spremanja, dosega, impresija, stope angažmana i rezultata angažmana. Sadržaj stvoren ljudskim stvaranjem izazvao je više komentara i impresija hashtagova, dok je sadržaj generiran pomoću AI rezultirao većim brojem posjeta profilu i većim dosegom među osobama koje nisu pratitelji. Rezultati anketa pokazali su da su vizualni prikazi bili glavni faktor koji je pokretao angažman sa 64%, slijedeći recept/informacije s 26% i opisi s 10%. Potrošači su pokazali veću preferenciju prema ljudskim vizualnim prikazima i receptima, iako su opisi generirani pomoću AI bili privlačniji. Ovi rezultati sugeriraju komplementarne rezultate, što ima utjecaja na strategije sadržaja. Važno je napomenuti da je istraživanje bilo ograničena na jedan Instagram račun unutar kulinarske niše, koristeći statične postove sa slikama. Stoga rezultati možda nisu primjenjivi na druge industrije, platforme ili formate sadržaja. Također, mogući učinci platforme, poput shadow banning-a, zajedno s ograničenjima AI alata u generiranju specifičnih jela, mogli su utjecati na rezultate. Buduća istraživanja trebala bi ispitati različite industrije, platforme i formate sadržaja kako bi istražila dugoročne učinke AI u stvaranju sadržaja.
marketing na društvenim mrežama, angažman na Instagramu, umjetnička inteligencija, stvaranje sadržaja, preferencije potrošača
Kako nelinearna fiskalna reakcija utječe na fiskalnu održivost Hrvatske u uvjetima promjenjivih režima fiskalne politike?
Rad istražuje učinke nelinearne fiskalne reakcije na fiskalnu održivost Hrvatske u uvjetima promjenjivih režima fiskalne politike. Nalazi istraživanja tako su potvrdili nelinearnu vezu između primarnog fiskalnog salda i javnog duga u osnovnom modelu, dok u proširenim modelima ta veza uglavnom prelazi u linearni odnos, ovisno o promatranom skupu varijabli. Time se potvrđuje da, unatoč prevladavajućoj linearnoj prirodi fiskalne politike, fiskalne reakcije kreatora politike nisu nužno homogene jer se njihovi impulsi mogu znatno mijenjati ovisno o pragovima javnog duga. Dodatno, nalazi potvrđuju recesivnu i regresivnu prirodu indirektnih poreznih prihoda te progresivnu prirodu direktnih poreznih prihoda. Jaz BDP-a i direktni porezni prihodi djeluju kao korektivni stabilizatori, pokazujući manju cikličnost i značajan doprinos u poboljšanju ukupne fiskalne pozicije države tijekom ciklusa ekspanzije. Markovljevi modeli i test robusnosti jasno ukazuju da Hrvatska dominantno provodi restriktivnu i procikličnu fiskalnu politiku, ali i da je provedba takve politike u fazi recesije i konsolidacije dodatno produbila recesiju.
ekspanzivna i restriktivna fiskalna politika
Etika u obrazovanju odraslih: istraživanje stavova odraslih polaznika okorištenju umjetne inteligencije u obrazovnim sustavimau obrazovnim sustavima
U radu se istražuju stavovi odraslih polaznika o etičkim aspektima korištenja umjetne inteligencije (AI) u obrazovnim sustavima. Razvoj i integracija AI tehnologija u obrazovanje otvaraju mnogobrojna pitanja vezana uz privatnost, pristranost, transparentnost i odgovornost, što su ključna etička pitanja u suvremenom obrazovanju. Primjenom kombinacije kvantitativnih i kvalitativnih metoda istraživanja, prikupljeni su podaci od odraslih polaznika različitih obrazovnih programa kako bi se istražile njihove percepcije i zabrinutosti vezane uz uporabu AI-a u obrazovnim sustavima. Rezultati pokazuju da polaznici imaju različite stavove prema primjeni AI-a, pri čemu istovremeno prepoznaju potencijalne prednosti u personalizaciji i poboljšanju kvalitete obrazovanja, ali također izražavaju zabrinutost zbog mogućih negativnih implikacija na privatnost i etičke standarde. Ovaj rad pridonosi boljem razumijevanju kompleksnosti etičkih pitanja u obrazovanju odraslih, posebno u kontekstu sve prisutnije uloge umjetne inteligencije.
Ponašaju li se nogometaši održivo? Istraživačka studija usmjerena na mogućnosti i ograničenja održive potrošnje i odlaganja nogometnih kopački
Nogomet je daleko najpopularniji sport na svijetu. Kako bi se bavili ovom strašću, igračima je potrebna odgovarajuća oprema. Najosnovniji dio opreme su nogometne kopačke. Koje su kopačke "prave", odlučuje svaki igrač za sebe. Cilj ove studije je istražiti koliko su takve nogometne kopačke održive – od kupnje do odlaganja. Nadalje, cilj studije je utvrditi je li se općenito ideja održivosti već ukorijenila u nogometu. Teorijska podloga studije temelji se na znanstvenim područjima sporta, brze mode i održive potrošnje. Provedeno je istraživanje putem anketnog upitnika među nogometašima dvaju amaterskih nogometnih klubova iz južne Njemačke kako bi se dobio uvid u ponašanje prilikom kupnje i odlaganja nogometnih kopački. Rezultati pokazuju da igrači iz oba kluba nisu izrazito orijentirani prema održivosti. Velika većina kopačke jednostavno baca u smeće, umjesto da odabere održive načine odlaganja. Također, prilikom kupnje ne pridaje se dovoljno pažnje aspektima okolišne prihvatljivosti poput održivog pakiranja ili ekoloških materijala – većina igrača jedva obraća pažnju na te kriterije. Umjesto toga, važniji su im kriteriji udobnosti poput izgleda ili pristajanja. To se odražava i u prioritetima koje ispitanici daju održivosti. Ipak, većina igrača iz oba kluba produljuje životni vijek proizvoda brigom o kopačkama i njihovim dugotrajnim korištenjem.
nogometne kopačke, nogomet, održivost, održiva potrošnja
Model višedimenzionalnog digitalnog brendinga nematerijalne kulturne baštine – primjer hrvatskog čipkarstva
Ekonomika kulturne baštine (heritage economics) nedovoljno je razvijeno znanstveno područje. Isto tako, porastom svijesti o važnosti valorizacije i očuvanja kulturne baštine kao bitne značajke kulturnog i nacionalnog identiteta svake zemlje, nameće se pitanje na koji način brendirati elemente kulturne baštine, posebice za nove marketinške generacije. Problem nedovoljne vidljivosti i neadekvatnog brendiranja baštine uočen je prije svega kada je riječ o nematerijalnoj baštini, što je ujedno i predmet istraživanja u ovom radu. Naime, čini se da su marketinški napori u brendiranju baštine do sada učinjeni prvenstveno od strane UNESCO-a i njegove liste zaštićenih kulturnih dobara, no elementi na razini nacionalne zaštite i promocije često ostaju u sjeni, što je problem i u Republici Hrvatskoj. U radu se istražuje model brendiranja hrvatskog čipkarstva, s obzirom na činjenicu da je 2009. godine ova tradicijska hrvatska vještina upisana na UNESCO-vu Reprezentativnu listu nematerijalne kulturne baštine čovječanstva pod nazivom Čipkarstvo u Hrvatskoj. Model kojega prikazuju autori u radu predstavlja platformu prema kojoj se mogu brendirati i elementi nematerijalne kulturne baštine koji nisu dosegli razinu UNESCO-ve zaštite, ali su zaštićeni na nacionalnoj razini. U modelu autora predlaže se višedimenzionalni model brendiranja hrvatskog čipkarstva, s posebnim osvrtom na digitalne tehnologije. Metodološki, u istraživanju je korištena Delfi metoda i metoda brainstorminga, kao i istraživanje putem fokus grupe studenata na preddiplomskom studiju menadžmenta na Odjelu za ekonomiju Sveučilišta u Zadru. Pomoću tih metoda izrađen je 4-D model brendinga hrvatskog čipkarstva, kao i višedimenzionalni model brendiranja hrvatske čipke, koji se prikazuju u radu. Kao uspješan case-study, a vezan uz temu istraživanja - čipkarstvo, daje se i kratak osvrt na munjeviti porast popularnosti čipke i čipkarskih proizvoda koje je kod svih generacija izazvao hrvatski predstavnik na svjetski popularnom Festivalu zabavnih pjesama Eurosong 2024, Marko Purišić alias Baby Lasagna. Na kraju rada autori daju praktičke implikacije rada i smjernice za daljnja istraživanja.
ekonomika kulturne baštine, brendiranje kulturnih proizvoda, marketing elemenata nematerijalne baštine, čipkarstvo, čipkarstvo u Hrvatskoj, digitalni brending, fenomen Baby Lasagna
Usluge ekosustava kao javna dobra u funkciji turizma u nacionalnim parkovima Hrvatske
Zaštićena područja važna su komponenta turističkog proizvoda pa se putem turizma može promatrati ekonomska uloga zaštićenih područja. No kako su nacionalni parkovi izvorni dijelovi prirode, gospodarska uporaba njihovih resursa je zabranjena. Stoga je svrha ovoga rada analizom turističkog značaja usluga ekosustava nacionalnih parkova Hrvatske sagledati i razumjeti opravdanost toga oblika zaštite prirodnih vrijednosti. Cilj rada je pokazati ekonomsku ulogu usluga ekosustava zaštićenih područja na primjeru turističkih aktivnosti. Polazeći od definicije javnih dobara i ekosustavnog pristupa uspoređuju se usluge ekosustava koje nudi turizam u nacionalnim parkovima Hrvatske. Za potrebe rada analiziraju se i uspoređuju sekundarni podaci dostupni u planovima upravljanja odabranih zaštićenih područja o uslugama ekosustava povezanih s turizmom. CICES klasifikacijom identificiraju se i uspoređuju navedene usluge koje se zatim sagledavaju u odnosu na vrstu dobra s aspekta suparništva i isključivosti, što pridonosi razumijevanju problema upravljanja takvim dobrima. Utvrđeno je osam razreda kulturnih usluga koji se mogu povezati s aktivnostima turista u razmatranim nacionalnim parkovima poput rekreativnih aktivnosti, uživanja u krajobrazu, rezonancije s kulturnim nasljeđem područja, kao i dodatni razredi poput korištenja slikovnih materijala, kontrola erozije i zaštite od vjetra. Rezultati analize suparništva i isključivosti identificiranih usluga ekosustava upućuju na važnost upravljanja turizmom u promatranim nacionalnim parkovima.
zaštićena područja, usluge ekosustava, CICES, problem javnog dobra, ekonomsko vrednovanje okoliša
Strateško odlučivanje, marketinška ulaganja i teorija igara: Optimalne strategije konkurencije između The Coca-Cola Company i PepsiCo
Tržišno suparništvo između The Coca-Cole Company i PepsiCo kroz povijest paradigmatski je primjer dinamične i dugotrajne konkurencije u industriji bezalkoholnih pića. Iako obje kompanije nude slične proizvode i ciljaju iste tržišne segmente, njihovi poslovni modeli i strategije značajno se razlikuju. PepsiCo je tijekom godina profitirao od rane diversifikacije, proširujući svoj portfelj na negazirane napitke i prehrambene proizvode, dok je The Coca-Cola Company ostala snažno usmjerena na segment gaziranih pića, oslanjajući se na globalnu prepoznatljivost brenda i tradicionalni marketinški pristup. Unatoč različitim strategijama, obje kompanije kontinuirano prilagođavaju svoje poslovne modele kako bi odgovorile na promjenjive preferencije potrošača, što ih čini fascinantnim primjerom dugotrajnog korporativnog rivalstva. Ovo istraživanje motivirano je potrebom za dubljim razumijevanjem složenih aspekata konkurentske dinamike između The Coca-Cole Company i PepsiCo, posebno u kontekstu marketinških ulaganja i njihove uloge u osiguravanju tržišne dominacije. Unatoč bogatoj literaturi o tržišnoj konkurenciji, znanstveno-istraživačko okruženje još uvijek nije potpuno iskoristilo teorijske okvire teorije igara za analizu strateških odluka ovih kompanija. Stoga je cilj ovoga rada modelirati tržišnu interakciju između The Coca-Cole Company i PepsiCo kroz igru Zatvorenikove dileme, primjenjujući tri ključne strategije: jednako ulaganje, smanjenje ulaganja i povećanje ulaganja u marketinške aktivnosti. Analiza se temelji na empirijskim podacima o troškovima marketinških ulaganja za razdoblje 2014. – 2023., čime se omogućuje kvantitativno modeliranje konkurentskih odluka. Dodatno, istražuje se mogućnost proširenja modela primjenom mješovitih strategija, što omogućuje realniju simulaciju neizvjesnosti i promjenjivih tržišnih uvjeta. Zaključci istraživanja mogu poslužiti kao temelj za donošenje optimalnih strategija ulaganja, pri čemu će odluke kompanija ne samo utjecati na njihovu individualnu profitabilnost, već i oblikovati ukupnu tržišnu dinamiku industrije bezalkoholnih pića. Proširenje modela s više igrača, uključujući druge velike konkurente u industriji bezalkoholnih pića, moglo bi dodatno obogatiti razumijevanje tržišne konkurencije.
strateško odlučivanje, teorija igara, zatvorenikova dilema, marketinška ulaganja, Coca-Cola, Pepsi
Povećanje organizacijske predanosti: Uloga zadovoljstva poslom u odnosu između naknade i radnog okruženja u srednjim školama
U školskom kontekstu, organizacijska predanost uvelike utječe na kvalitetu poučavanja, interakciju između nastavnika i učenika te opći akademski napredak. Svrha ovog istraživanja je ispitati i analizirati utjecaj naknade i radnog okruženja na organizacijsku predanost, posredovan zadovoljstvom poslom u srednjim školama. Ovo istraživanje koristi kvantitativne metode, a podaci su analizirani pomoću modeliranja strukturalnih jednadžbi metodom parcijalnih najmanjih kvadrata (SEM-PLS). U istraživanju je sudjelovalo 58 ispitanika iz sjeverne regije Indonezije, jer su ciljna skupina bili nastavnici s nepunim radnim vremenom. Rezultati istraživanja pokazuju da naknada ima pozitivan, ali statistički neznačajan učinak na organizacijsku predanost, ali da ima pozitivan i statistički značajan učinak na zadovoljstvo poslom, da radno okruženje ima negativan, ali statistički neznačajan učinak na organizacijsku predanost, ali ima pozitivan, ali statistički neznačajan učinak na zadovoljstvo poslom, zadovoljstvo poslom ima značajan pozitivan učinak na organizacijsku predanost, te posreduje odnos između naknade i organizacijske predanosti, te da zadovoljstvo poslom ne posreduje odnos između radnog okruženja i organizacijske predanosti. Buduća istraživanja mogu uključiti i komparativnu studiju sa stalno zaposlenim nastavnicima kako bi se utvrdila postojanost ili razlike u odnosima između istraživačkih uzoraka.
naknada, radno okruženje, zadovoljstvo poslom, predanost zaposlenika
Pametni financijski potezi: Uloga financijske pismenosti i uključenosti u poboljšanju uspješnosti malih i srednjih poduzeća u Indoneziji
Više od 60 % BDP-a Indonezije dolazi od mikro, malih i srednjih poduzeća (MSME-a), koja zapošljavaju značajan postotak radne snage u različitim industrijama. No, unatoč njihovom značajnom doprinosu, mnoga MSME-a suočavaju se s poteškoćama u pristupu formalnim financijskim uslugama i upravljanju financijama. Glavne prepreke njihovom rastu i održivosti su niska financijska pismenost i ograničena financijska uključenost. Niska financijska uključenost i financijska pismenost ometaju upravljanje i financijske rezultate MSME-a. Ovim se istraživanjem nastoji ispitati kako financijska uključenost i financijska pismenost utječu na financijske rezultate MSME-a u regiji Zapadnoj Nusa Tenggari (NTB) kroz prakse financijskog upravljanja. Korištena je kvantitativna metodologija istraživanja uz primjenu tehnike modeliranja strukturnih jednadžbi metodom najmanjih kvadrata (PLS-SEM). Podaci su prikupljeni anketiranjem 100 MSME-a u NTB-u. Rezultati su pokazali da financijska uključenost i financijska pismenost pozitivno i značajno utječu na ponašanje u financijskom upravljanju. Financijsko upravljanje i financijska uključenost pozitivno i značajno utječu na financijske rezultate. Međutim, financijska pismenost ima značajan negativan utjecaj na financijske rezultate. Ovaj je odnos posredovan praksama financijskog upravljanja.
Ocjenjivanje učinkovitosti poslovanja odjela OB Zadar DEA metodom
Rad analizira učinkovitost bolničkih odjela Opće bolnice Zadar metodom analize omeđenih podataka (DEA). Fokus je na optimizaciji ulaznih i izlaznih aktivnosti tih odjela kako bi se unaprijedila njihova operativna učinkovitost. Metodologija obuhvaća konstrukciju linearne granične funkcije na temelju prikupljenih podataka o ulazima i izlazima odjela. Ulazni parametri analize su broj bolničkih kreveta (P) i broj zaposlenih liječnika (L), a izlazni broj otpuštenih bolesnika (BOB) i broj obavljenih pregleda (BOP). Analiza učinkovitosti bolnica provedena je CCR modelom koji pokazuje koliko bi odjeli mogli smanjiti svoje ulaze uz istu razinu izlaza, odnosno povećati svoje izlaze uz istu razinu ulaza. Analizom omeđenih podataka izmjerena je relativna učinkovitosti odjela u odnosu na njihovu konkurenciju te su identificirani specifični čimbenici koji objašnjavaju njihovu učinkovitost. Rezultati pokazuju značajnu varijabilnost u učinkovitosti različitih odjela, što upućuje na mogućnosti za poboljšanje. Ključni nalazi govore o potrebi za kontinuiranom evaluacijom i unaprjeđenjem operativne učinkovitosti odjela, uz implementaciju ciljanih programa obuke i tehnoloških investicija. Za postizanje optimalne učinkovitosti predlažu se i specifične strategije poput konsolidacije, specijalizacije i boljeg upravljanja resursima. Ovaj rad pruža empirijski utemeljene smjernice za donošenje odluka i optimizaciju resursa, pridonoseći poboljšanju operativne učinkovitosti bolnica. Analiza provedena u ovom radu može poslužiti kao model za slične studije u drugim zdravstvenim ustanovama radi unaprjeđenja njihove učinkovitosti i kvalitete pruženih usluga.
učinkovitost, analiza, bolnica, DEA, analiza omeđenih podataka, DMU, donositelji odluka
Posljedice deaktivacije fiskalnih pravila Europske unije i njihove ponovne uspostave
Članak analizira deaktivaciju i naknadnu ponovnu uspostavu fiskalnih pravila Europske unije kao odgovor na pandemiju COVID-19 i njezine posljedice. Procjenjuju se makroekonomske i fiskalne posljedice suspenzije fiskalnih pravila te njihova uloga u suočavanju s bezpresedanskim ekonomskim izazovima. Korištena je metodologija temeljena na pregledu literature, uz korištenje sekundarnih podataka iz relevantnih izvora poput Europske komisije i Eurostata. Studija također uključuje procjenu održivosti slovenskog javnog duga temeljenu na Monte Carlo simulacijama. Rezultati pokazuju da je suspenzija fiskalnih pravila omogućila državama članicama EU-a provedbu ekspanzivnih fiskalnih mjera koje su ublažile gospodarski udar pandemije, ali su istovremeno dovele do znatnog povećanja razine javnog duga. Unatoč tim intervencijama, i dalje postoje razlike u fiskalnim odgovorima i ishodima među državama članicama. Također se ističu izazovi ponovne uspostave fiskalnih pravila u uvjetima visokog javnog duga i promjenjivih gospodarskih okolnosti, uz naglasak na potrebu za fleksibilnošću i prilagođenim pristupima. Rezultati sugeriraju da se slovenski dug očekuje kao održiv, no vanjski šokovi, troškovi starenja stanovništva i dugotrajno niska stopa rasta mogli bi promijeniti taj trend. Ograničenja istraživanja uključuju oslanjanje na agregirane podatke i nedostatak primarnih empirijskih dokaza. Preporuke uključuju poboljšanje okvira fiskalnog upravljanja kako bi se postigla ravnoteža između održivosti i fleksibilnosti te jačanje mehanizama za osiguranje usklađenosti država članica s pravilima.
Fiskalna pravila EU-a, pandemija COVID-19, fiskalna politika, gospodarsko upravljanje, održivost javnog duga
Zelena organizacija - stigla u tvrtke ili je još uvijek vizija? Eksplorativno anketno istraživanje provedeno među stručnjacima o značaju održivosti i implementaciji upravljanja održivošću u tvrtkama
Znanstvenici i aktivisti već desetljećima sudjeluju u debatama o održivosti i pozivaju na promjene u politici i društvu. Promjene koje postaju uočljive imaju utjecaj i na tvrtke. One ne mogu izbjeći suočavanje s pitanjem održivosti, jer unutarnji i vanjski dionici vrše pritisak na njih zbog svojih interesa. Na temelju online ankete, ovo eksplorativno empirijsko istraživanje identificira i analizira što tvrtke podrazumijevaju pod pojmom "održivost" i kakva se važnost u ovom trenutku pridaje upravljanju održivošću u tvrtkama. Istraživanje također identificira glavne prednosti održivog upravljanja, kao i prepreke u implementaciji održivosti u tvrtkama. Rezultati istraživanja pokazuju da je održivost od velike važnosti za tvrtke uključene u istraživanje. Tvrtke su u većini pokazale razumijevanje pojma održivosti. Razlozi za "održivo poslovanje" temelje se posebno na ekonomskim i "zelenim" motivima; glavni razlog je poboljšanje imidža tvrtke. Glavne prepreke za implementaciju "održivog poslovanja" je potrebno vrijeme, visoki troškovi i nesigurnost u pogledu ekonomskih koristi. Zahtjevi održivosti rijetko se ili samo djelomično percipiraju kao opterećenje. Korporativni ciljevi i smjernice zajedno čine važan faktor u uspostavi održivosti u organizacijskoj kulturi. Tvrtke se dobrovoljno usklađuju sa standardiziranim normama upravljanja okolišem djelomično ili u potpunosti.
Ključni faktori za razvoj održivog vinskog turizma u Zapadnohercegovačkom kantonu
Istraživanje ima za cilj pružiti situacijsku analizu trenutnog razvoja vinskog turizma u Zapadnohercegovačkom kantonu, posebno ističući ključne faktore za razvoj održivog vinskog turizma prema mišljenju vlasnika i/ili menadžera vinara. Za istraživanje teme korišteni su znanstveni i stručni članci, online izvori te empirijsko istraživanje primjenom e-Delphi tehnike. Osim kvantitativne analize podataka, rezultati su analizirani i objašnjeni pomoću PEST matrice. Nizak interes dionika javnih politika za razvoj vinskog turizma prepoznat je kao najproblematičnije pitanje, dok je kvaliteta vina prepoznata kao najvažnija prilika. Uzimajući u obzir sva pitanja i prilike, te s obzirom na širi kontekst razvoja Zapadnohercegovačkog kantona, ključni faktori za razvoj održivog vinskog turizma uključuju: povećanje interesa dionika javnih politika i ulaganja u razvoj vinskog turizma, implementaciju sveobuhvatnih marketinških strategija za promociju vinskog turizma i njegov plasman na turističko tržište, poticanje suradnje među svim dionicima, poboljšanje komunikacije i stvaranje sinergije, obrazovanje vinara i drugih dionika koji su izravno uključeni u vinski turizam, poboljšanje ekološke proizvodnje vina i kvalitete vina, proširenje kapaciteta i modernizacija postojećih vinarija, promocija vinskog turizma i poboljšanje imidža regije, razvoj drugih specijaliziranih oblika turizma, zalaganje za potporne javne politike i uklanjanje administrativnih prepreka, te upravljanje održivim razvojem vinskog turizma. Ograničenja istraživanja uključivala su nepostojanje registra vinograda i vina, nedostatak operativnih turističkih zajednica u tri od četiri općine u Zapadnohercegovačkom kantonu te problemi s angažmanom sudionika tijekom empirijskog istraživanja. Preporuke za buduća istraživanja uključuju provjeru faktora navedenih u ograničenjima studije i ispitivanje strukture vinskog turizma u to vrijeme, identificiranje slabosti, snaga, prilika i prijetnji. Nova empirijska istraživanja mogla bi otkriti dodatne faktore ključne za razvoj vinskog turizma u Zapadnohercegovačkom kantonu i Bosni i Hercegovini.
Suvremene potrebe animacijskih programa u poslovnom turizmu
Turizam kao društvena, kulturna i ekonomska pojava podrazumijeva putovanja ljudi u različite zemlje ili destinacije izvan njihova uobičajenog okruženja, bilo zbog osobnih ili poslovnih potreba. Turizam se često definira kao ljudska potreba koja proizlazi iz suvremenog načina života, a uključuje specifične zahtjeve za aktivnošću, sudjelovanjem i angažmanom. Poslovna događanja i turizam predstavljaju različite, ali usko povezane usluge koje određena destinacija pruža svojim posjetiteljima koji traže jedinstvenu uslugu tijekom svojeg boravka. Svaka turistička destinacija i objekt moraju diversificirati svoju ponudu usluga, oslanjajući se na različite atrakcije, pri čemu animacija ima značajan potencijal za proširivanje ponude, posebno u kontekstu raznolikosti. Animacija kao vrsta aktivnosti naglašava svoju atraktivnost inovativnim sadržajem, raznolikim tehnološkim pristupima i širokim mogućnostima implementacije u različitim sferama društveno-kulturnog djelovanja. Stoga animacijski programi u poslovnom turizmu postaju ključni za zadovoljenje potreba suvremenog poslovnog turista, jer mogu ponuditi više od očekivanog. Animacija je sve inovativnija zahvaljujući novim tehnologijama i istodobno pridonosi konceptu održivosti. Digitalizacija i proširena stvarnost omogućuju interaktivna iskustva bez velikog ekološkog otiska. Primjena eko-friendly tehnologije u animaciji, primjerice projekcije umjesto vatrometa, dodatno ističu koncept održivosti. Izazov u organizaciji takvih događaja leži u mogućnosti da se sudionici oduševe izvan poslovnih aktivnosti, čime se otvara prilika za veći rast i razvoj u konkurentnom okruženju. Sudionici očekuju nezaboravno iskustvo, što stvara dodatni pritisak na organizatore da pronađu načine kako dodati vrijednost iskustvu događaja. Neprestana potraga za diferencijacijom ključna je za privlačenje poslovnih turista i uspjeh događaja, što predstavlja središnji problem ovog istraživanja. Cilj istraživanja je analizirati ponudu animacijskih programa u poslovnom turizmu i utvrditi koncepte budućeg razvoja animacijskih programa na poslovnim događanjima. Istraživanje je provedeno tijekom veljače i ožujka 2023. godine metodom intervjua sa šest ispitanika izravno povezanih s organizacijom poslovnih događaja. Rezultati istraživanja ukazuje na to da uz vodeće trendove u tehnologiji i održivosti inovativnost i kreativnost zauzimaju posebno mjesto. Digitalna rješenja u kombinaciji s kvalitetno osmišljenim održivim i društvenim animacijskim programima imaju potencijal postati ključni dio poslovne industrije. Doprinos ovoga rada ogleda se u analizi ponude animacijskih programa unutar poslovnih događaja i definiranju specifičnosti koji će oblikovati ponudu animacijskih programa u poslovnom turizmu u nadolazećem razdoblju. Poseban naglasak stavlja se na kreiranje ponude animacijskih programa u poslovnom turizmu koji će implementirati digitalizaciju i suvremene tehnologije uvažavanjem načela održivosti.
animacijski programi; poslovni turizam; trendovi
Ocjena dinamike trgovinske performanse primjenom ARAT i grube MABAC metode
U posljednje vrijeme sve je više literature posvećene važnosti i specifičnostima primjene višekriterijskih metoda odlučivanja u trgovini. Ove metode, s obzirom da se temelje na matematičkom pristupu, daju realne rezultate analize tretiranog problema. Na temelju toga, ova studija istražuje dinamiku trgovinskih performansi u Srbiji na temelju ARAT (Intervalna i iterativna skala preferencija/prioriteta). te Rough MABAC (Multi-Attributive Border Approximation Area Comparison) metoda. Rezultati istraživanja pokazuju da je u 2023. godini ostvaren najbolji učinak trgovine u Srbiji. Najlošiji učinak trgovine u Srbiji ostvaren je 2018. godine. Poredak učinka trgovine u Srbiji je sljedeći: 2023., 2022., 2021., 2020., 2019. i 2018. Učinak trgovine u Srbiji kontinuirano se poboljšava. Tome je pridonijelo učinkovito upravljanje ljudskim resursima, investicijama, kapitalom, prodajom i dobiti. Svakako, pozitivan utjecaj drugih relevantnih čimbenika (izravna strana ulaganja, novi poslovni modeli – višekanalna prodaja: prodajna i elektronička, privatni brend, prodaja organskih proizvoda, koncept održivog razvoja – ekonomska, socijalna i ekološka dimenzija, koncept društvene odgovornost i sl.). Za postizanje ciljane dobiti u srpskoj trgovini važno je adekvatno prilagođavanje dinamičkim kompleksnim promjenama u poslovnom okruženju i makroekonomskim kretanjima (geopolitička situacija, energetska kriza, inflacija, tečaj, kamatne stope i dr.). U svemu tome značajnu ulogu ima digitalizacija cjelokupnog poslovanja u trgovini.